Penészlek
Penészlek | |||
![]() | |||
Dózer horgásztó | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Alföld | ||
Vármegye | Szabolcs-Szatmár-Bereg | ||
Járás | Nyírbátori | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Klenik Sándorné (Fidesz-KDNP)[1] | ||
Irányítószám | 4267 | ||
Körzethívószám | 42 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 913 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 27,74 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 36,92 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Penészlek weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Penészlek témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Penészlek község Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében, a Nyírbátori járásban.
Fekvése
Penészlek a Dél-Nyírségben, Nyíregyházától mintegy 67 km távolságra, a román határ mentén található település. A 471-es útról Nyírbátornál leágazó alsórendű úton közelíthető meg. A legközelebbi vasútállomás a Debrecen-Mátészalka útvonalon Nyírbátor.
Éghajlata a mérsékelten hűvös és a mérsékelten meleg határán van. Az évi napsütéses órák száma mintegy 2000 óra, a középhőmérséklet 9,6–9,8 °C, a csapadékösszeg 560–590 mm. Az uralkodó szélirány az ÉK-i.
Erdőtársulásaira az akác a nemes nyár és a fenyő jellemző: kisebb területet borítanak a tölgyesek, a lágy lombúak és a hazai nyárak. Növénytársulásait főként homokpuszta-rétek, magyar kökörcsin, réti angyalgyökér alkotják. Talaja futóhomok, humuszos homok és lápos réti talajok.
Nevének eredete
Neve kétségtelenül szláv eredetű, de jelentése kétes: tó, mocsár vagy penész.
Története
Első, kétes említései 1215-ből és 1219-ből származnak. Biztos adat csak 1327-ből van reá, a szomszéd helyek határjárásai során említik az e helyről elnevezett birtokos családot. Úgy tűnik, hogy a kisbirtokos nemesi család a 15. századra kihalt.
1422-ben Álmosdi Csire János kapta meg királyi adományként. Ő sem sokáig bírta, mert 1455-ben Kenderesi János és Kendi László kapta meg.
A 16. század végén Lónyay László birtoka, de a Rákócziaknak is volt joga hozzá, mert 1607-ben Rákóczi Zsigmond megerősítette az 1585-ben Lónyayaknak adott királyi adományt.
1647-ben a törökök feldúlták, és 1675-ben – legalábbis egy része – még pusztán állott. Ekkor már nagyobb részét Lónyay Mária révén gr. Csáky István bírta, a Csáky – örökség a század végén br. Palocsay Istvánné Csáky Borbálával a Palocsayakra, majd a Károlyiakra szállott.
A Károlyiak még egy korábbi királyi adománylevéllel a Rákóczi-részekre is igényt tarthattak.
A 18. század végén a Rhédey család mellett a máriapócsi bazilita rend, a gr. Keglevich, a Winkler és Bernáth család volt a földesura, mind királyi adomány révén. Birtokosai kárpát-orosz telepesekkel népesítették be.
A jobbágyfelszabadulás körül 1096 lakosa volt.
Határába olvadt be az 1507-ben említett Mácsatelke és Tóttelke, de a határnevek már kivesztek az emlékezetből.
A település már a 13. század előtt kialakult. Neve a Váradi Regestrum-ban szerepel először, 1215-ben. A 14. században a kisnemesi Penészleki család, a 15. században az Álmosdi Csire János és László és más családok a birtokosai.
Fekvésénél fogva a középkorban négy megyéhez tartozott: Középszolnok, Bihar Szatmár és Szabolcs vármegyékhez.
1607-ben Rákóczi Zsigmond fejedelem Rhédey Ferencnek adományozta.
A 19. század elején birtoka volt itt a máriapócsi Bazilita- rendnek, később a gróf Keglevich, Bernáth, Irinyi és Winkler családoknak.
Penészlek középkori lakossága túlnyomórészt magyar volt, de mellettük szláv származásúak is éltek a faluban. A későbbi századokban jelentős számban telepedtek be rutének.
Az 1773. évi összeírás rutén falunak említi. A rutének Munkács vidékéről jöttek Kosztovics Tódor vezetésével. A lakosok anyanyelvüket sokáig megőrizték, az 1964. évi gyűjtés idején még találkoztak ruténul tudó idős emberekkel.
A Penészlek falunév szláv eredetű, de nem lehetetlen, hogy a pleso, " tó " jelentésű szóból képzett Plesbnikból ered, mert a falu határában több nagy tó volt / Hosszú-víz, Mohos, Pecés-rét, Veres-rét /.
Penészleket 1919-ben csatolták Szabolcs vármegyéhez, azelőtt a Nagykárolyi járás része volt.
1924-től a Szabolcs és Ung közigazgatásilag egyesített vármegyék Mátészalkai járásához tartozott.
1938–1945 között a Szatmár vármegyei Nagykárolyi járáshoz sorolták.
1945–1950 között a megyék közötti terület- átcsatolások következtében Szabolcs vármegyéhez került.
1971 után a tanácsrendszer bevezetésével önálló tanácsú község lett.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Izsák Győző (független)[3]
- 1994–1998: Klenik Sándorné (független)[4]
- 1998–2002: Klenik Sándorné (független)[5]
- 2002–2006: Klenik Sándorné (független)[6]
- 2006–2010: Kuprák József (független)[7]
- 2010–2014: Klenik Sándorné (Fidesz-KDNP)[8]
- 2014–2019: Klenik Sándorné (Fidesz-KDNP)[9]
- 2019-től: Klenik Sándorné (Fidesz-KDNP)[1]
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 978 | 985 | 1037 | 962 | 945 | 913 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának 98%-a magyar, 2%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.[10]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 99,8%-a magyarnak, 4,2% cigánynak, 0,5% románnak, 0,2% ukránnak mondta magát (0,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 15,9%, református 10,4%, görögkatolikus 64,5%, felekezeten kívüli 1,8% (7,1% nem válaszolt).[11]
Nevezetességei
- Görögkatolikus templom – Közép-Európa legnagyobb belső terű templomépülete. Takács István mezőkövesdi templomi festőművész készítette a templom freskóit, amit később az akkori segédje, id. Dudás János mezőkövesdi festő javított ki, mivel az egy tűzeset oltásának alkalmával a nagy vízmennyiségtől megrongálódott.
- Helytörténeti gyűjtemény.
Híres szülöttei
- Usztics Mátyás (1949–2017) színművész, rendező, szinkronszínész
- Dankó Szilvia énekesnő
Jegyzetek
- ↑ a b Penészlek települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. január 24.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Penészlek települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Penészlek települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. március 25.)
- ↑ Penészlek települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 25.)
- ↑ Penészlek települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 25.)
- ↑ Penészlek települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 25.)
- ↑ Penészlek települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2012. január 8.)
- ↑ Penészlek települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. január 24.)
- ↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora
- ↑ Penészlek Helységnévtár
Külső hivatkozások
Források
- Gulyás Gyula-Gulyás János: Vannak változások - Penészlek 1968-78[halott link], filmszociográfia, Balázs Béla Stúdió, Budapest, 1978.
- Végh Antal : Állóvíz c. szociográfia (Valóság c. folyóirat 1968/4)