Körösfő
Körösfő (Izvoru Crișului, Krieschwej) | |
![]() | |
Református templom | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Történelmi régió | Erdély |
Fejlesztési régió | Északnyugat-romániai fejlesztési régió |
Megye | Kolozs |
Község | Körösfő |
Rang | községközpont |
Irányítószám | 407340 |
SIRUTA-kód | 58213 |
Népesség | |
Népesség | 871 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | 929 (2011)[1] |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 623 m |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Körösfő témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9f/P%C3%BCnk%C3%B6sdi_pompa_K%C3%B6r%C3%B6sf%C5%91n.jpg/262px-P%C3%BCnk%C3%B6sdi_pompa_K%C3%B6r%C3%B6sf%C5%91n.jpg)
Körösfő (románul Izvoru Crișului, németül Krieschwej) falu, az azonos nevű község központja Romániában Kolozs megyében. Egyike annak a 14 településnek, amelyek a megyében GMO-mentes régiót alakítottak.[2]
Fekvése
[szerkesztés]Bánffyhunyadtól 7 km-re keletre fekszik.
Nevének eredete
[szerkesztés]A Sebes-Körös forrásáról nevezték el, amely itt ered a falutol 5 km-re Kolozsvár fele a (Hotel Izvoru Crișului) mögött.
Története
[szerkesztés]1276-ban Crisfeu néven említik először. Az Árpád-korban ez a terület a Kalota és az Almás folyó forrásvidékével együtt Biharhoz tartozott, a váradi püspökséghez. De 1282-ben már Kolozs vármegyéhez sorolják. Vámja 1371-ben a Bebek vagy Böbek György királyi tárnokmesteré, 1471-ben a losonci Bánffyaké. 1493-ban szerepel az erdélyi püspöknek egy Magyar Antal nevű körösfői jobbágya, 1504-ben pedig egy Gyalui János nevű jobbágy. Ők az első körösfői emberek, akiknek a nevét tudjuk.[3]
A trianoni békeszerződésig, majd 1940 és 1944 között újra magyar fennhatóság alatt Kolozs vármegye Bánffyhunyadi járásához tartozott.
Népessége
[szerkesztés]1910-ben 1073, túlnyomórészt magyar lakosa volt.
1992-ben társközségeivel együtt 1780 lakosából 1385 magyar és 395 román volt.
Látnivalók
[szerkesztés]- Körösfői templom: A négy fiatornyas református templom 1764-ben épült, középkori templom alapokra. Ekkor készült kazettás mennyezete is, melyet nagy részben Umling Lőrinc festett.[4] A templomban megtekinthető a II. Rákóczi György által a falunak ajándékozott török szőnyeg.
- A református templom mellett avatták fel 1995-ben a Fîntinel-fennsíkon hősi halált halt Vasvári Pál emlékművét.
- Asszonyok varrottasairól, illetve férfiak által készített fafaragásairól híres kalotaszegi település. Népművészetét az útmenti kirakodóvásárban is megtekinthetjük.
Képgaléria
[szerkesztés]Híres emberek
[szerkesztés]- Itt született 1941. július 7-én Péntek János nyelvész, néprajzkutató, Széchenyi-díjas akadémikus, a Babeș–Bolyai Tudományegyetem professzora, a Magyar Tudományos Akadémia Kolozsvári Területi Bizottságának (KAB) alapító elnöke, az Anyanyelvápolók Erdélyi Szövetsége elnöke.
Források
[szerkesztés]- Népi építészet [1]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Varga E. Árpád: Erdély etnikai és felekezeti statisztikái a népszámlálási adatok alapján, 1852–2011: Kolozs megye. adatbank.ro
- ↑ transindex.ro. [2007. december 11-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. szeptember 22.)
- ↑ Dr. Péntek János és Kovács Kuruc János (szerk.): Körösfő, monográfia
- ↑ Mátyás Vilmos: Utazások Erdélyben, Panoráma mini útikönyvek, ISBN 963-243-065-4
Testvértelepülések
[szerkesztés]Sásd, Magyarország
Bugyi, Magyarország
Pátka, Magyarország
Pásztó, Magyarország
Budapest XVIII. kerülete, Magyarország
Sárospatak, Magyarország
Hetény, Szlovákia
Külső hivatkozások
[szerkesztés]