Sárazsadány
![]() |
A településen világörökségi helyszín található |
Sárazsadány | |||
![]() | |||
Sárazsadány templomai | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Magyarország | ||
Vármegye | Borsod-Abaúj-Zemplén | ||
Járás | Sárospataki | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Ender László (független)[1] | ||
Irányítószám | 3942 | ||
Körzethívószám | 47 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 240 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 14,89 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 15,31 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Sárazsadány weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Sárazsadány témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Sárazsadány község Borsod-Abaúj-Zemplén megyében, a Sárospataki járásban.
Fekvése
Sárospataktól 9 km-re délnyugatra, a 37-es főút közelében, Vámosújfalu és Bodrogolaszi közt fekvő település.
Története
Sárazsadány a Magyar Történelmi borvidék, vagy más néven Tokaj-hegyaljai borvidék része.
Sára és Bodrogzsadány egyesítéséből jött létre 1949-ben.
Sára
Sára (Bodrogsára) nevét 1398-ban említették először oklevélben, ekkor Debreő István-nak és fiainak birtoka volt.
1444-ben a Perényi és a Pálóczy család birtoka volt. 1500-ban Perényi Imre nádoré, aki 1502-ben a terebesi pálosoknak adományozta.
1665-ben Bocskai István foglalta el, öt évvel később azonban a pálosok újból visszakapták. 1678-ban az újhelyi pálosoké volt, 1786-ban pedig a tanulmányalapé.
1749-ben a pestis pusztított a településen, melynek 54-en lettek áldozatai. 1808-ban Lónyay Gábor birtoka, s a Lónyayaké volt még a 20. század elején is.
1888-ban a Bodrogon levonuló árvíz okozott itt nagy károkat. 1910-ben 155 magyar lakosa volt, ebből 13 római katolikus, 15 görögkatolikus, 127 református volt.
A falu református temploma a 18. században épült.
Zsadány
Zsadány (Bodrogzsadány) egykor két község volt: Arbonya (Orbon) és Zsadány (Sadan) néven.
Zsadány Árpád-kori település, melyet még az 1200-asévek elején IV. Béla király adományozott a Marcell család-nak, Arbonyát pedig Juche kapta meg.
1423-ban már mint királyi birtokot említették az oklevelek. 1489-ben Bezzeghi Borsos Benedeknek volt itt birtoka, majd a Tekes' család, később pedig a Csetnekieké lett, majd 1493-ban pedig Zbugyai Istváné lett. 1516-ban Sztrithei Zsigmondé volt, aki a birtok felét a terebesi pálosoknak adományozta, míg másik felében 1581-ben Bárczy Pál, 1590-ben Baranyay Illés voltak itt birtokosok.
1598-as összeíráskor a terebesi pálosok és Zelemény Miklós a birtokosa. 1606-ban Bocskai István a pálosok birtokát elfoglalta, de 1606-ban a pálosok azt ismét visszakapták. 1606-ban a pataki uradalom tartozéka volt, felét Báthory Zsófia és fia Rákóczi Ferenc a pataki jezsuitáknak adta, de ekkor a Hetési Baksa család is birtokos volt itt.
1668-ban a terebesi pálosok része az újhelyi pálosoké lett. 1739-ben pestis pusztította a települést, lakói közül rövid idő alatt 157-en haltak meg. 1746-ban Jeszenák Pál kapta meg egyes részeit. 1774-ben a királyi kamara és az újhelyi pálosok birtoka, 1786 után vallásalapítványi birtok volt.
1808-ban herczeg Bretzenheim Károly Ágost és Lónyay Gábor kapta meg. Az 1800-as évek végén Arbonya-Zsadány nevét Bodrogzsadány-ra változtatták. A pálosoknak itt kisebb zárdájuk is volt, romjai a község keleti részén az 1900-as évek elején még láthatók voltak. Bodrogzsadánynak az 1910-es népszámlálás adatai szerint 632 lakosa volt, ebből 630 magyar volt, melyből 164 római katolikus, 287 görögkatolikus, 164 református volt.
Az 1900-as évek elején Zemplén vármegye Tokaji járásához tartoztak.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Palcsó Mihály (független)[3]
- 1994–1998: Palcsó Mihály (független)[4]
- 1998–2002: Palcsó Mihály (független)[5]
- 2002–2006: Ifj. Palcsó Mihály (független)[6]
- 2006–2010: Palcsó Mihály (független)[7]
- 2010–2014: Palcsó Mihály (független)[8]
- 2014–2019: Palcsó Mihály (független)[9]
- 2019-től: Ender László (független)[1]
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 246 | 234 | 240 | 230 | 230 | 240 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának 98%-a magyar, 2%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.[10]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 98,4%-a magyarnak mondta magát (1,6% nem nyilatkozott). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 41,7%, református 19,4%, görögkatolikus 24,7%, felekezeten kívüli 6,9% (6,5% nem válaszolt).[11]
Nevezetességei
- Református temploma - a 18. század elején épült.
Jegyzetek
- ↑ a b Sárazsadány települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. január 30.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Sárazsadány települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Sárazsadány települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 30.)
- ↑ Sárazsadány települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 14.)
- ↑ Sárazsadány települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 14.)
- ↑ Sárazsadány települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 14.)
- ↑ Sárazsadány települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. november 12.)
- ↑ Sárazsadány települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. január 30.)
- ↑ A nemzetiségi népesség száma településenként [halott link]
- ↑ Sárazsadány Helységnévtár