Berhida
Berhida | |||
![]() | |||
Szent Kereszt-templom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Dunántúl | ||
Vármegye | Veszprém | ||
Járás | Várpalotai | ||
Jogállás | város | ||
Polgármester | Pergő Margit Cecília (független)[1] | ||
Irányítószám | 8181 | ||
Körzethívószám | 88 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 5758 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 135,42 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 42,72 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Berhida weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Berhida témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Berhida város Veszprém vármegyében, a Várpalotai járásban, Várpalotától körülbelül 9,5 kilométerre délre. Hozzá tartozik a mára beolvadt Kiskovácsi (1929 óta) és Peremarton (1939 óta).[3]
Fekvése
[szerkesztés]A Balaton-felvidék északkeleti és a Mezőföld északi határán, a Bakony déli nyúlványain, a Séd folyó völgyében, az M7-es autópálya és a 8-as főút között félúton található.
Környező települések
[szerkesztés]Berhida szomszédjai: nyugat felől Vilonya, dél felől Küngös és Papkeszi, kelet felől Ősi, északról pedig Pétfürdő.
Története
[szerkesztés]A település területe már a rómaiak által is lakott volt, ezt a XX. század elején előkerült leletek (római település és temető) igazolják.
A terület legősibb birtokosa a veszprémi káptalan volt, az okiratok szerint már 1082-től. Az Árpád-házi királyok közül II. Géza is megfordult e helyen, a hagyomány szerint egyik itteni látogatásakor vesztette el az ónból és horganyból öntött pecsétnyomóját. A pecsétnyomót 1811-ben találta meg egy földműves, a történelmi ritkaság a Magyar Nemzeti Múzeumban található. A település a középkorban 1395-től oppidumnak (mezővárosnak) számított. Heti vásárát 1436-ban, országos vásárát pedig 1461-ben említik először, melynek jogát Mátyás király adományozta a városnak. 1532-ben rendi országgyűlést tartottak Berhidán.
Katolikus iskola 1717-től, református iskola 1768-tól működött a településen.
1891-ben kisközség volt Veszprém vármegyében a veszprémi járásban, mely 1032 magyar lakossal, postahivatallal és postatakarékpénztárral rendelkezett.
1895-ben készült el Berhida megállóhely a települést is érintő Lepsény–Hajmáskér-vasútvonalon, de itt 2007-ben megszűnt a személyforgalom.
1922-ben alapították az Ipari Robbanóanyaggyárat - mely révén rohamléptű fejlődés következett be. 1926-ban Kiskovácsi, majd 1939-ben Peremarton olvadt be.
Az 1985. augusztus 15-én bekövetkezett, a Richter-skála szerinti 5,2 erősségű földrengésnek az epicentruma volt Berhida.
1993-tól rendszeresen megrendezésre kerül a Berhidai Napok 3 napos rendezvénysorozata, melynek látogatottsága alkalmanként a 6-8000 főt is meghaladja.
1995-1996 között, a Várpalota és régiója Környezetvédelmi Rehabilitációs Program keretében összközművessé vált a település, 2004. július 1-jén pedig városi címet kapott.
A településen található: 2 óvoda, 2 általános iskola (Ady Endre és II. Rákóczi Ferenc általános iskola), 2 művelődési ház és 2 közkönyvtár, családsegítő központ, benzinkút, 1 bankfiók. A településüzemeltetést önálló szervezet látja el. Részese a Várpalota Kistérség Többcélú Társulásának, melynek keretén belül mikrotérségi feladatot lát el. Jó nevű, külföldön is ismert festő- és fafaragó művészek élnek a településen.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Lajosfalvi József (független)[4]
- 1994–1998: Lajosfalvi József (független)[5]
- 1998–2002: Lajosfalvi József (független)[6]
- 2002–2006: Lajosfalvi József (független)[7]
- 2006–2007: Lajosfalvi József (független)[8]
- 2008–2010: Pergő Margit Cecília (független)[9]
- 2010–2014: Pergő Margit Cecília (független)[10]
- 2014–2019: Pergő Margit Cecília (független)[11]
- 2019–2024: Pergő Margit Cecília (független)[1]
- 2024– :
A településen 2008. február 3-án időközi polgármester-választást tartottak,[9] az előző polgármester halála miatt.[12]
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 5917 | 5861 | 5833 | 5660 | 5660 | 5758 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás idején a lakosok 85%-a magyarnak, 2,3% németnek, 9,9% cigánynak, 0,2% románnak mondta magát (14,9% nem nyilatkozott). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 42,9%, református 8%, evangélikus 0,7%, felekezeten kívüli 20% (26,1% nem nyilatkozott).[13]
Nevezetességei
[szerkesztés]- Szent Kereszt Templom (kettős kőfedélszékű XIII. századbeli templom, melynek csak egyetlen párja van Európában)
- Kisfaludi Strobl Zsigmond által készített II. világháborús emlékmű.
- Szent László Római Katolikus Templom (1759, Cymbal-freskókkal díszített)
- Vendéglő (1964), Makovecz Imre tervei szerint
Ismert emberek
[szerkesztés]- Itt született 1787. január 18-án Bechtold Fülöp báró, császári és királyi altábornagy, az 1848–49-es szabadságharcban a császári csapatok egyik tábornoka.
Közlekedés
[szerkesztés]A kisváros legfontosabb útja a nagyjából kelet-nyugati irányban húzódó 7202-es út, ez biztosít összeköttetést Berhidának Székesfehérvár és Veszprém térsége, illetve az északi Balaton-part nagyobb városai felé is. Észak-déli irányban halad végig a településen a Lepsénytől Várpalotáig húzódó 7207-es út, illetve a település keleti szélén torkollik be a 7202-es útba, dél felől a Papkeszin átvezető 7215-ös út.
Berhidán helyi autóbuszjárat üzemel, melynek szolgáltatóját nyilvános pályázat útján választotta ki az önkormányzat. A közforgalmú helyi menetrend szerinti autóbuszjárat üzemeltetését Pénzes Géza egyéni vállalkozó végzi.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Berhida települési választás eredményei. Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 25.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Berhida története a KSH online helységnévtárában
- ↑ Berhida települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Berhida települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 1.)
- ↑ Berhida települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 1.)
- ↑ Berhida települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 1.)
- ↑ Berhida települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 1.)
- ↑ a b Berhida települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2008. február 3. (Hozzáférés: 2020. június 1.)
- ↑ Berhida települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. július 20.)
- ↑ Berhida települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. február 18.)
- ↑ 2008. évre kitűzött időközi önkormányzati választások az időközi választás napja szerinti időrendben (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2008 (Hozzáférés: 2020. június 1.)
- ↑ Berhida Helységnévtár
További információk
[szerkesztés]- Berhida város hivatalos weboldala Archiválva 2007. június 3-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Gömbpanoráma Berhida településről a Karpatmedence360.hu-n
- Berhida – Térkép Kalauz