Bakonyszentkirály
Bakonyszentkirály | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Dunántúl | ||
Vármegye | Veszprém | ||
Járás | Zirci | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Csillag Zoltán (független)[1] | ||
Irányítószám | 8430 | ||
Körzethívószám | 88 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 790 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 29,53 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 27,9 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Bakonyszentkirály weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Bakonyszentkirály témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Bakonyszentkirály (németül Deutschkönigsdorf) község Veszprém vármegyében, a Zirci járásban.
Fekvése
[szerkesztés]A Bakony északi részén, Zirctől 12 kilométerre északra, a Dudar- és az Aranyos-patak mentén fekszik nagy vegyes erdők koszorújában. Észak–déli irányban áthalad rajta a 82-es főút, amelyből a település területén két alsóbbrendű út is elágazik: a 8219-es kelet felé, Csesznek, Bakonyoszlop és Dudar irányába, a 83 107-es pedig nyugat felé, Bakonyszentlászló, Bakonygyirót és Románd irányába. Északnyugati határszélét egy rövid szakaszon érinti a Réde községbe vezető 8217-es út is.
Története
[szerkesztés]A környék már az őskorban is lakott volt. A közeli Zöröghegyen két őskori földvármaradvány is van. A rómaiak és az avarok is lakták a területet. Fontos hadiutak keresztezték itt egymást: egy É-D és egy Ny-K irányú. A közelben találtak is római útmaradványokat.
Bakonyszentkirály két község egyesítéséből keletkezett 1926-ban. Addig Magyarszentkirályt és Németszentkirályt önálló községekként tartották számon. Magyarszentkirály – 1392-ben Zenthkyral, 1787-ben Magyarszentkirály, 1900-ban Bakonymagyar-szentkirály – Csesznektől északra, a vár szomszédságába települt. Nevének „Magyar" megkülönböztető jelzőjét a 18. század második felében kapta, amikor határában felépült Németszentkirály.
A község védőszentjéről, Szent István királyról kapta a nevét, akit a középkorban Szent Király néven is tiszteltek. Árpád-kori első templomának romjai ma is láthatóak a református parókia kertjében. Területe az Árpád-korban királyi várföld volt, majd évszázadokon át a cseszneki uradalomhoz tartozott. Az uradalomnak és a cseszneki várnak eredetileg a gróf Cseszneky család volt az ura, majd később a Garai, Szapolyai, enyingi Török s galántai Esterházy családok. 1531-ben portáinak 15 százalékán élt adófizető paraszt.
Magyarszentkirály lakossága korán a református hitre tért. Csesznekkel egy egyházközséget alkotott. A török időkben többször is elnéptelenedett a falu. Csak 1690 után – Csesznek végvár-jellegének megszűntével – telepedett itt le újra néhány család.
Németszentkirályt, melynek neve 1890-ben Bakonynémetszentkirályra változott, 1769-ben alapították Magyarszentkirály határában. Római katolikus vallású német lakosságát Esterházy Gábor földesúr telepítette le. Valamennyien zsellérek voltak, akik urasági házakban laktak, és ezek után cenzust fizettek. 1828-ban 33 házas, kilenc hazátlan zsellér és kilencvenhárom 18-60 év közötti adózó élt a faluban, akik az alig 162 holdas terméketlen határból csak nehezen tudtak megélni.
Közigazgatásilag a községhez tartozik a hajdan szebb napokat látott Hajmás-puszta. Az itt élő családok 1968-ban még a Kisbéri Állami Gazdaságban dolgoztak, de a híres kisbéri ménest 1964-ben felszámolták. Üszőtelep és juhászat is működött régen a pusztán, de ma már egyik sem.
A második világháború előtt özvegy Niczky Pálné és Esterházy Pál birtokolták a határ 1200 holdját. A háború után a nagybirtokosok földjét felosztották az egykori cselédek és kisbirtokosok között. A volt cselédek korábban tanyákon éltek, ahol egyik-másik cselédlakásban négy család is össze volt zsúfolva. Lámpa vagy gyertya helyett faggyúzsírt égettek. Aztán 1945 után a tanyák népe beszállingózott a környék falvaiba.
Bakonyszentkirálynak 1989-ben még 1025 lakosa volt. Külterületi helye Hajmás-puszta és Sövénykút. Közös körjegyzőséghez tartozik Bakonyoszloppal és Csesznekkel.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Burján István (független)[3]
- 1994–1998: Dr. Matykóné Szántó Mária (független)[4]
- 1998–2002: Huszár Zoltán (független)[5]
- 2002–2006: Csillag Zoltán (független)[6]
- 2006–2010: Csillag Zoltán (független)[7]
- 2010–2014: Csillag Zoltán (független)[8]
- 2014–2019: Csillag Zoltán (független)[9]
- 2019–2024: Csillag Zoltán (független)[1]
- 2024– :
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 867 | 850 | 839 | 845 | 784 | 790 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás idején a lakosok 79,2%-a magyarnak, 1,1% németnek mondta magát (20,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 47,7%, református 21,1%, evangélikus 1%, felekezeten kívüli 2,5% (26,8% nem nyilatkozott).[10]
Nevezetességei
[szerkesztés]- Millenniumi emlékkő
- Szabó Sándor-emléktábla
- Szent István-szobor
- Református templom
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Bakonyszentkirály települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 24.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Bakonyszentkirály települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Bakonyszentkirály települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 1.)
- ↑ Bakonyszentkirály települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. február 26.)
- ↑ Bakonyszentkirály települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. február 26.)
- ↑ Bakonyszentkirály települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. február 26.)
- ↑ Bakonyszentkirály települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. július 19.)
- ↑ Bakonyszentkirály települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. február 19.)
- ↑ Bakonyszentkirály Helységnévtár
Források
[szerkesztés]- Története szakasz: Turai Lajos: Hűség a Bakonyhoz
További információk
[szerkesztés]- Zirci kistérség honlapja Archiválva 2021. május 8-i dátummal a Wayback Machine-ben