Laskó (település)
Laskó | |
A tökösi kastély (Dvorac Tikveš), Tito egykori vadászkastélya Tököspusztán | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Irányítószám | 31000 |
Népesség | |
Teljes népesség | 602 fő (2021. aug. 31.)[1] |
Földrajzi adatok | |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Laskó témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Laskó (horvátul Lug) magyarlakta falu Horvátországban Eszék-Baranya megye északkeleti részén.
Fekvése
A falu Eszéktől északra, Drávaközben fekszik, ma Eszék-Baranya megye települése.
Története
A bronzkori, valamint a korai és késő vaskori kerámiák számos felszíni lelete jelzi e hely nagyon korai benépesülését. Különösen jelentős felszíni lelet egy kerámia szobrocska, mely egy nő agyagfigurája bronzkori viseletben. Az „Utrina - Četevelđ” lelőhelyről származó régészeti leletek a bronz és a vaskor több régészeti rétegből álló őskori településének létezésére utalnak.[2]
1061-ben I. Béla a vidéket frissen alapított szekszárdi Benedek-rendi apátságnak adományozta. Egy 1212-es oklevélben Kopács adományozása kapcsán szerepel először név szerint. A baranyai királyi várbirtok részét II. Endre a Győr nembeli Póth nádornak adományozza, e birtok északi határán az oklevélben Laskó a szekszárdi apátság birtokaként szerepel:„ Meta terrea ecclesie de Saxard”, ill. egy mintegy évszázaddal későbbi, a szomszédos Várdaróc adományozási oklevelében Laskóról ez olvasható: „Terra ecclesie saxardiensis Logcho vocata” („Logcsó” szekszárdi egyház tulajdona). Az 1332-es pápai tizedjegyzékben Lusko alakban áll, a jegyzék az itt szolgáló papot is említi: „Joannes sacerdos de Lusko”. A 15. században mezőváros.
Az 1520-as években nagyobb volt Mohácsnál, kolostori iskola működött a városban.[3]
1544-ben itt működött Sztárai Mihály prédikátor, aki a következő pár évben 120 falut térített evangélikus vallásra Szlavóniában és Baranyában, később Szegedi Kis István prédikátor működött itt.[4] 1554-es defteri összeírások szerint 256 ház állt, miközben Siklóson 73, Mohácson 239 ház volt.[5]
A falu megmaradt kevés katolikusa nem felejtette el Szűz Mária tiszteletét, és a 17. század végén Horvát András elöljáró szobrot faragott a gyermekét karján hordó Szűzanyáról.[6] A Rákóczi-szabadságharc idején azonban ezt a szobrot el kellett rejteni, és 1704. november 20-án Almás községbe vitték, ahol szintén nagy kultusza volt a Szűzanyának.[7]
A laskóiak még a 19. században is ápolták a Mária-kultuszt, annak ellenére, hogy már évszázadok óta reformátusok voltak.[8]
A 19. század folyamán a falu környéki puszták népessége is növekedésnek indult, hála a bácskertesi katolikus telepeseknek.[8]
Az 1991-es háború idején a falu komoly károkat szenvedett, több tucat lakosa elmenekült.
A budapesti XVII. kerületben utca viseli a település nevét.
Laskó szülötte Laskai Demeter. Nevéhez fűződik a második legrégibb verses magyar nyelvemlék. Címe: Úrfelmutatási imádság a kenyér színében jelen levő Jézushoz (1433).[9]
|
Népesség
1782-1785 között a faluban 801 református, 27 katolikus és 6 görögkatolikus élt.[10]
1910-ben 1860 lakosa volt, melyből 1806 fő magyar, 42 fő német, 10 fő szerb és 2 fő horvát (legalább)4 fő egyéb (nazarénus hívők) nemzetiségű volt. A lakosok közül 1849 fő tudott magyarul.[11]
Kultúra
A helyi kulturális életet a Petőfi Sándor Művelődési Egyesület, Laskói ifjúsági egyesület és a Laskói HMDK szervezi, mely a HMDK tagszervezetei.
Híres emberek
- Itt született Laskai Csókás Péter (? – Gyulafehérvár, 1587.) református lelkész, teológus, iskolaigazgató.
Testvértelepülései
Jegyzetek
- ↑ Popis stanovništva, kućanstava i stanova 2021. – stanovništvo prema starosti i spolu po naseljima. Horvát Statisztikai Hivatal, 2022. szeptember 22.
- ↑ Örökségvédelmi jegyzékszáma: Z-6051.
- ↑ Lábadi, 214. o.
- ↑ Varga György: Reformáció Szlavóniában
- ↑ Zentai, 141. o.
- ↑ Lábadi, 33. o.
- ↑ Lábadi, 34. o.
- ↑ a b Lábadi, 37. o.
- ↑ Lábadi, 47. o.
- ↑ Lábadi, 37. o.
- ↑ Archivált másolat. [2018. január 13-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. április 18.)
Források
- Lábadi, Károly. Egyházak Alsó-Baranyában és Szlavóniában. Eszék: HunCro Médiaközpont Kft (2012). ISBN 978-953-7366-23-0
- Zentai, Tünde. Drávaszög és Szlavónia. Pécs: Pro Pannonia Kiadó Alapítvány, Molnár Nyomda (2012). ISBN 978 963 9893 59 7
További információk
- Geocities
- [1]
- [2]
- [3]
- [4]
- [5]
- Lukácsy Imre: A laskói ref. egyház története; Arady Ny., Dárda, 1913
- Baranyai Júlia: Gyertyafény. Laskó, egy régi magyar falu krónikájából; Donau-Druck., Sziget i. d. Wart, 1961 (Szigeti füzetek)
- Lábadi Károly: Laskaiak. Eligazító a laskói helytörténeti és néprajzi gyűjteményhez; 2., bőv. kiad.; Horvátországi Magyarok Szövetségének Oktatási Bizottsága, Eszék–Laskó, 1984
- Lábadi Károly: Laskó; szerk. Botlik József; Száz Magyar Falu Könyvesháza Kht., Bp., 2002 (Száz magyar falu könyvesháza)
- Lábadi Károly: Reformátusok Laskón; Horvátországi Református Keresztyén Kálvini Egyház, Laskói Püspöki Hivatal, Laskó, 2013
- A laskói presbiteri gyűlések jegyzőkönyvei 1804 és 1865 között / Zapisnici prezbiterskih vijeća Luga između 1804. i 1865. godine; szerk. Keresztes Dániel, bev. Lovas Eldina; Exodus–Eszéki Állami Levéltár, Erdőkertes–Osijek, 2018