Ghána
Ghána, hivatalosan Ghánai Köztársaság (angol: Republic of Ghana) ország Nyugat-Afrikában, csupán néhány fokra északra az Egyenlítőtől. A greenwichi meridián a fővárostól néhány kilométerre keletre halad át. Keletről Togo, északról Burkina Faso, nyugatról Elefántcsontpart, délről pedig a Guineai-öböl határolja.
Ghána soknemzetiségű ország, sokszínű lakossággal, nyelvi és vallási csoportokkal.[4] Vallásilag a többség keresztény (kb. 71%), közel egyötöde muszlim, kevesebb mint egytizede pedig hagyományos vallást gyakorol.[5] 1993 óta a kontinens egyik legszabadabb és legstabilabb kormányával rendelkezik, és viszonylag jól teljesít az egészségügy, a gazdasági növekedés és az emberi fejlődés mutatóiban.[6] Jelentős befolyást élvez Nyugat-Afrikában.[7]
Nevének eredete
[szerkesztés]Az országot a valaha létezett Ghánai Birodalom után nevezték el, de ennek a névnek az eredete sem teljesen tisztázott. Több elképzelés szerint, amelyeket egyebek mellett a volt ghánai elnök Kwame Nkrumah is képviselt (aki nyelvész és történész is volt) egy összetett szóból alakulhatott ki, amely uralkodói cím lehetett: a ga-na kifejezés talán vitéz király-t takar.[8] A másik lehetséges verzió, hogy a ga-adaigme népcsoport nevéből ered.[8] Nkrumah ezen elképzeléseit azonban mások nem fogadják el, s megállapításaiban még elfogultságot is vélnek felfedezni, lévén az elnök erőteljes pánafrikanista is volt.[8]
Egyéb elterjedt elmélet a szoninke nyelv gajannia szavára vezeti vissza, amely szintén a harc, háború szavakkal van összefüggésben.[9]
Földrajz
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/12/Ghana_Topography.png/180px-Ghana_Topography.png)
Domborzat
[szerkesztés]Ghána nagy része dombság, az ország közel fele 150 méternél alacsonyabban fekszik a tenger szintje felett.
A tengerpart hossza 543 km. Az ország 158 000 km²-én van a Volta vízgyűjtő területe.
Az országot földrajzilag 5 tájra oszthatjuk: alföldek az ország déli részén, Ashanti-felföld, Akwapim-Togó dombság, Volta-medence és magasföldek észak-északnyugaton.
Az Akwapim-Togó-dombság és az Atakora-hegység egészen Beninig fut. Az ország legmagasabb pontja a 885 m magas Afagyato hegy, amely a togói határon fekszik.
Képek ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
Vízrajza
[szerkesztés]Az ország közepén lévő Volta-tó (8500 km²) a világ legnagyobb mesterséges tava, az ország területének 3,6%-át teszi ki. Az ország nagyobb folyói: Fekete-Volta, Fehér-Volta, Afram, Daka, Oti, Pra, Tano, Ankobra, Birim és Densu. Az országnak nincs természetes tengeri kikötője, ezért két mesterséges kikötőt építettek Takorádiban és Temában.
Éghajlat
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/12/Baobob_tree.jpg/150px-Baobob_tree.jpg)
Ghána éghajlata trópusi. Délen, a partvidéken az évi csapadékmennyiség 2000 mm felett van, északon csak 1000 mm.
Növény- és állatvilág
[szerkesztés]Az eredeti növénytakaró a partvidéken és az ahhoz közeli dombságokon esőerdő volt. Nagyobb részét a 20. században kivágták, leginkább délnyugaton találhatók meg az egykori erdőségek maradványai. A kivágott erdőségek helyén ma sűrű bozótos nő. Észak felé haladva, ahogy a csapadék csökken, ezt az övet szavanna váltja fel, tovább északra pedig füves puszták.
Az országban 55 170 km² őserdő volt 2005-ben, ami 1154 km²-rel csökken évente.
Ghána állatvilága fajokban gazdag. Az erdős területeken több mint 200 féle madár, 222 különféle emlős állat, 131 féle hüllő, számtalan lepke és gyík faj él.
A folyókban 90 halfajta található, például tilápia és afrikai törpe harcsa.
A szavannán leopárdok, oroszlánok, elefántok, orrszarvúak, gnúk, antilopok, varacskos disznók, majmok élnek.[10]
Nemzeti parkok
[szerkesztés]Ghánában is kiépült a természetvédelem modern rendszere.[11]
- Mole Nemzeti Park - szavanna, a folyók mentén galériaerdővel.
- Kakum Nemzeti Park - rendkívül magasra növő fáiról nevezetes.
- Digya Nemzeti Park - a Volta-tó nyugati partján szavanna, galériaerdő.
- Bui Nemzeti Park - a Fekete-Volta két partján. Különösen a vízilóról nevezetes.
- Bia Nemzeti Park és bioszféra rezervátum - ott fekszik, ahol az örökzöldekből álló erdő átmegy a lombhullató erdőkbe.
- Nini Suhien Nemzeti Park - a nyugati országrész örökzöld erdeiben fekszik.
- Kyabobo Nemzeti Park - félszáraz lombhullató erdő.
Természeti világörökség
[szerkesztés]Jelenleg nem tart számon ghánai tájat az UNESCO világörökségként.
Történelem
[szerkesztés]A középkorban létezett már egy Ghána állam, ahonnan az akan népek ősei erednek, az azonban nem is érintette a mai Ghána területét. A térség sok népvándorlást élt meg; az akanul beszélő népek a 15. század vége felé kezdtek beköltözni.[12][13] A 16. század elejére az akanok szilárdan megalapozódtak a Bonoman nevű államban, amelyről később a Brong-Ahafo régiót nevezték el.[14]
1600 körül a mai Közép-Ghána területén létrejött annak a királyságnak az alapja, amelyből később kialakult az Asanti Birodalom . Ez a birodalom a 19. századig fennmaradt.
Gyarmatosítás
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a6/Elmina_slave_castle.jpg/220px-Elmina_slave_castle.jpg)
Az úgynevezett Aranyparton 1482-ben a portugálok felépítették Elmina erődjét. Ez lett az arany-, az elefántcsont- és a rabszolga-kereskedelem központja. A 17. században a portugálokat kiszorítva a hollandok, angolok, svédek, dánok is meghódítottak egy kis szeletet a parton. Emiatt Európán kívül sehol máshol a világon nem látni ilyen sűrűn európai építésű katonai létesítményeket. A leghosszabb ideig az angolok maradtak itt.
19-21. század
[szerkesztés]1820 körül lett az Aranypart Nagy-Britannia birtoka. 1874-ben koronagyarmattá nyilvánították. A második világháború idején 40 000 ghánai vett részt a harcokban a brit hadseregben.
1947-ben Kwame Nkrumah harcot indított a függetlenség elnyerésére. Ő az Amerikai Egyesült Államokban járt egyetemre, ahol megismerkedett a pánafrikai eszmékkel. Valójában nem csupán Aranypart függetlenségére törekedett, hanem olyan egységes Afrikáról álmodott, amely képes ellenállni a neokolonialista törekvéseknek. Szándéka szerint ebben az Afrikában a következő elvek érvényesültek volna: szabadság és igazság, egyenlőség és ingyenes oktatás mindenkinek, tekintet nélkül az etnikai háttérre vagy vallásra.
A függetlenséget 1957. március 6-án vívta ki Ghána, első elnöke Nkrumah lett. Ekkor Aranyparthoz csatolták Brit Togót is. A fiatal ország gyors iparosításba kezdett a szocialista tervgazdálkodásra emlékeztető módon. Az 1960-as évekre Afrika egyik legjobban iparosodott, legfejlettebb országává küzdötte fel magát.
1966-ban Nkrumah hatalmát katonai puccs számolta fel, bizonyos vélemények szerint a CIA állt a háttérben. Sorozatos katonai puccsok következtek. A katonák azonban korruptak voltak, képtelennek bizonyultak az ország irányítására és Ghána hanyatlani kezdett. 1981-ben Jerry John Rawlings repülőhadnagy megdöntötte a hivatalban lévő juntát és megpróbálta demokratizálni Ghánát.
Az átmeneti gyors fejlődést hanyatlás követte, amely a kakaó árának csökkenéséből, illetve a kőolaj árának növekedéséből adódott, és súlyos fizetésimérleg-hiányt vont maga után. A gazdasági hanyatlást politikai válságok is tetézték, az ország gazdasága összeomlott, az 1980-as évek végére gyakorivá váltak az éhínségek. A stabilizációs program kidolgozásához és bevezetéséhez a Nemzetközi Valutaalap és a Világbank adott irányelveket. A gazdasági egyensúly helyreállt, de ennek az ára az volt, hogy elmélyültek a társadalmi feszültségek, és növekedtek a környezeti károk.
1992 óta az ország demokratikus köztársaság.
2020-ban a Ghána keleti részét alkotó egykori Brit Togo, Nyugat-Togo néven függetlennek kiáltotta ki magát és azóta fegyveres konfliktus zajlik a térségben a kormány hadseregével.[15]
Népessége
[szerkesztés]
Képek
|
A népesség eloszlása egyenlőtlen, a partvidék viszonylag sűrűn lakott, a mezőgazdaság és kereskedelem jelenti a megélhetést. A terület északi része – a mostoha természeti feltételeknek köszönhetően – ritkán lakott.
Az országban jellemzően nagycsaládosok élnek. Ezért a rokonok könnyen tudnak segíteni egymásnak a problémákban. A városokban él a lakosság közel fele.
Népességének változása
[szerkesztés]Lakosok száma | 6 652 516 | 7 891 194 | 9 083 737 | 10 354 855 | 12 311 805 | 15 043 053 | 17 568 461 | 20 301 686 | 23 691 533 | 32 833 031 |
1960 | 1966 | 1972 | 1978 | 1984 | 1991 | 1997 | 2003 | 2009 | 2021 |
Népcsoportok
[szerkesztés]A lakosság nagyon sokszínű, csakúgy mint egész Afrikában. Sokféle etnikai csoport él az országban, szinte mindannyian sötét bőrű szudáni népcsoportok. Legnépesebb etnikum az akan 44%-kal, őket követik a moszik, a szomszédos Burkina Faso legnépesebb etnikuma 16%-os aránnyal. Nem sokkal kevesebben vannak az ewék 13%-kal. A ga-adaigme törzsek 8%-ot tesznek ki. Több országban is elterjedt szudáni népcsoport a gurmák és a jorubák, előbbiek 3, utóbbiak már csak 0,6%-át adják a népességnek. Ezenkívül még számtalan kisebb szudáni fekete népcsoport él az országban. Ők a csekély számú európai (brit) származású lakossal együtt 15%-át teszik ki a népességnek.[16]
Nyelvek
[szerkesztés]Ghana egy soknyelvű ország, ahol mintegy nyolcvan nyelvet beszélnek.[17] Ezek közül a gyarmati korszakból örökölt angol a hivatalos nyelv és 2019 óta a francia is azon az úton van, hogy második hivatalos nyelv legyen.[18][19] Az őshonos nyelvek közül az akan a legszélesebb körben beszélt nyelv.[20]
Vallások
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/60/Anglican_Holy_Trinity_Cathedral_Accra.jpg/220px-Anglican_Holy_Trinity_Cathedral_Accra.jpg)
- 2000
A 2000-ben végzett népszámlálás adatai szerint a lakosság:[21]
- 68,8%-a keresztény (24,1% pünkösdi/karizmatikus, 18,6% protestáns, 15,1% katolikus, a maradék egyéb),
- 15,9%-a muszlim,
- 8,5%-a törzsi vallású,
- 0,7% egyéb és 6,1% nem válaszolt.
- 2021
A 2021-es népszámlálás alapján:[5]
- 71,3 % keresztény (31,6% pünkösdi-karizmatikus, 17,4% protestáns, 10% katolikus, 12,3 egyéb keresztény)
- 19,9 % muszlim,
- 7,7 % hagyományos vallású vagy egyéb,
- 1,1% nem vallásos.
A keresztények aránya városokban kicsit magasabb (közel 75%), mint vidéken (67%),[5] míg a hagyományos vallásúaké vidéken magasabb, az iszlám követői minimális eltérést mutatnak.[5]
Az emberek nagyon vallásosak, úgy gondolják, aki nem hívő, azt könnyen baj érheti.
Népesebb városok
[szerkesztés]Államszervezet és közigazgatás
[szerkesztés]Alkotmány, államforma
[szerkesztés]Államforma: elnöki köztársaság. 1957. március 6-án Ghána elérte a függetlenségét, ez volt az első afrikai ország, amely a gyarmati országok közül szabad lett. Azóta különböző demokratikus és diktatórikus kormányok kerültek hatalomra. 1993. január 7. óta elnöki köztársaság a Nemzetközösségen belül. A parlament egykamarás, amelyben 230 képviselő foglal helyet. A többpártrendszerű országban jelenleg az Nemzeti Demokratikus Kongresszus (NDC) 114 képviselővel vesz részt, az ellenzéki Új Hazafi Párt (NPP) 107 helyet tud magáénak, a Népi Nemzeti Kongresszus (PNC) 2, a Népi Konvent Párt (CPP) 1 helyet szerzett és 4 független képviselő került be a 228 fős parlamentbe.[22]
A parlament és az elnök is 4 évre kap bizalmat a szavazóktól. A legutóbbi választás 2008 decemberében volt, ahol John Evans Atta Mills győzött. Az alkotmány garantálja a lakosságnak, hogy szabadon éljen és magántulajdonnal rendelkezzen.
Védelmi rendszer
[szerkesztés]Közigazgatási beosztás
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a9/Supreme_Court_of_Ghana.jpg/220px-Supreme_Court_of_Ghana.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/98/Independence_Arch.jpg/220px-Independence_Arch.jpg)
Az országban 10 régió van.
![]() |
|
Politikai pártok
[szerkesztés]Pártok (2008): | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|
2008-ban a következő politikai pártok voltak hivatalosan regisztrálva:[23]
|
Elnökök
[szerkesztés]Elnökök 1960 óta: | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|
|
Külpolitika
[szerkesztés]Az ország Amerika-barát. Ghána Nyugat-Afrikában a legstabilabb ország. Az ország több humanitárius és katonai bevetésen vesz részt. Az ENSZ megbízásából Libanonban, Koszovóban, Elefántcsontparton, Burundiban és Szudánban (Darfur) is állomásoztat katonákat.
Ghána tagja az ENSZ-nek, az Afrikai Uniónak, a Nemzetközösségnek, a Nyugat-afrikai Gazdasági Közösségnek (ECOWAS), a Nemzetközi Valutaalapnak (IWP), a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek (ILO).
Az ENSZ főtitkára 1997 és 2006 között a ghánai Kofi Annan volt. Érdekesség, hogy a Magyarországgal szomszédos Szlovénia egyik városának, Pirannak polgármestere, Peter Bossman is ghánai születésű.[24][25]
Környezetvédelem
[szerkesztés]Japánból, az Egyesült Államokból és Európából Ghánába szállított elektronikai hulladék kérdése felveti a környezeti igazságosság[26] kérdését, Ghánának komoly környezeti problémái (talaj, víz, levegő szennyeződés) adódnak a más kontinensekről odaszállított hulladék miatt.[27] Több ezer ember dolgozik az illegális hulladékiparban, akik az alábbi egészségügyi kockázatoknak vannak kitéve: meddőség, vetélés, daganatos megbetegedések, hormonális betegségek és születési rendellenességek.[28]
Gazdasága
[szerkesztés]
Képek
|
Általános adatok
[szerkesztés]Ghána piacalapú gazdasággal rendelkezik, és viszonylag kevés politikai akadálya van a kereskedelemnek és a beruházásoknak a régió más országaival összehasonlítva. Jó természeti erőforrásokkal rendelkezik és a gazdaságát megerősítette a negyed évszázad viszonylag jó gazdálkodása, a versenyképes üzleti környezet és a szegénységi szint tartós csökkenése.[29] A 2010-es években viszont elszenvedte a laza költségvetési politika, a magas költségvetési és folyó fizetési mérleg hiány, valamint a leértékelődő valuta következményeit.[29]
A mezőgazdaság a 2010-es években a GDP mintegy 20% -át teszi ki, és a munkaerő több mint felét foglalkoztatja. Az arany, az olaj és a kakaó exportja, valamint az egyéni átutalások a deviza fő forrásai. A ghánai születőben lévő olajipar bővülése fellendítette a gazdasági növekedést, de az olajárak 2015 óta bekövetkezett csökkenése felére csökkentette az olajbevételét.[29]
Az ország bruttó nemzeti összterméke (GDP) a Világbank várakozásai szerint 8,3%-kal nőhet 2018-ban, ezzel a növekedési ütemmel az adott évben a világ leggyorsabban fejlődő gazdasága lehet.[30]
Mezőgazdaság
[szerkesztés]A kakaót a sűrűn lakott Ashanti-küszöbön termesztik monokultúraszerűen. A kisparaszti birtokok sok idénymunkást foglalkoztatnak. Az ország évtizedeken át a világ vezető kakaótermesztője volt, de az elterjedő vírusfertőzés, illetve a talaj kimerülése miatt csökkent a termelés, ma már csak a második, de a cikk még így is a kivitel 1/3-át képviseli.
Az ország középső és északi részén a lakosság naturálgazdálkodást folytat. A kisparcellás művelés a munkaképes korú lakosság mintegy 85%-át foglalkoztatja. Az ország nem képes önellátására, gabonából, rizsből behozatalra szorul. A csapadékosabb területeken őshonos esőerdőt folyamatosan irtják, bár a feldolgozatlan farönkök exportját a kormány 1995-ben betiltotta. [1]
Ipar
[szerkesztés]Nemzetközileg is jelentős mennyiségű aranyat, mangánércet és ipari gyémántot termelnek ki. A nagy mennyiségű, de még szerény kitermelésű bauxit a jövőben növelheti az ország bevételeit. 2007-ben felfedeztek egy tengeri olajmezőt, ami becslések szerint 3 milliárd hordó kőolajat rejt. Az olaj kitermelése 2010 végén kezdődött, ez adja az ország kivitelének 9%-át.[31]
Fontosabb ipari ágazatai közé tartozik a faipar, az élelmiszeripar és a textilipar. A villamos energia nagy része a Volta folyón épült vízerőműből származik, mely 1965-ben készült el. (Az Akosombónál felépített gát felduzzasztotta a folyó vízét, és így egy 520 km hosszú, 8500 km²-es tó keletkezett, a tó feltöltődése miatt a területről körülbelül 80 000 embert kellett kitelepíteni). 1991 és 1999 között a 300 állami vállalat több mint 2/3-át privatizálták.
Az ipar legnagyobb része a déli tengerparton, és a fővárosban, Accrában tömörül.
A fő tengeri kikötő Temában található, 30 km-re keletre a fővárostól. Tema mélyvizű kikötője 1962-ben készült el. A városban összpontosul a gyáripar (alumíniumkohó, kőolaj-finomító, acélmű, cementgyár, halkonzerv- és csokoládégyár, textilipar).
A nyugaton található másik nagy kikötőváros, Sekondi-Takoradi bonyolítja le a faipari áruk és bányakincsek kereskedelmét, ipara is főként ezekhez a cikkekhez kötődik (fűrésztelepek, furnérgyárak). Takorai az új olajbányászat központja is, mivel a mélytengeri olajlelőhelyek Takoradiból érhetők el legegyszerűbben.
Az általános forgalmi adót 1998-ban vezették be, amelynek egységes mértéke 2000 óta 12,5%
Külkereskedelem
[szerkesztés]Főbb áruk [29]:
- Exporttermékek: arany, kakaó, nyersolaj, mangán, kesudió
- Importtermékek: közszükségleti cikkek, fémcsövek, hajók, autók, finomított kőolaj, rizs
Főbb kereskedelmi partnerek 2019-ben [29]:
- Export:
Svájc 23%,
India 17%,
Kína 12%, Egyesült Arab Emírségek 8%, Dél -Afrika 8%
- Import:
Kína 24%,
Nigéria 22%, Egyesült Államok 5%
Közlekedés
[szerkesztés]Közúti közlekedés
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/db/High_load_truck_Ghana_2006.jpg/165px-High_load_truck_Ghana_2006.jpg)
Az utak hossza 35 000 km, ebből 11 000 km aszfaltozott. A legfontosabb útvonalak a tengerparton futnak, és észak Ghánát, Togót, valamint Malit kötik össze a tengeri kikötőkkel. Egy európai szintű rövid autópálya található Accra és Tema között.
Az utakon főleg személygépkocsik és trotrók (=kisbuszok) közlekednek. Északon az emberek főleg kerékpárral járnak. Az utak túlterheltek és a levegő elég szennyezett, mivel a járművek elavultak.
A fő tömegközlekedési eszköz a trotro, amely egy 12–35 fős kisbusz. Az országban nincsenek buszmegállók, vagy csak kevés. Ha valaki le- vagy fel akar szállni, az jelez a buszsofőrnek.
Légi közlekedés
[szerkesztés]A Kotoka International Airport Accrában a nemzetközi repülőtér, amelyet nemrégiben modernizáltak. Az országba menetrendszerű járatokat indít a Lufthansa, KLM, British Airways, Delta Airlines, Emirates, Egypt Air, Ethiopian Airline, South African Airways és Alitalia.
Az ország alábbi városaiban van belföldi reptér:
|
|
|
Vízi közlekedés
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e0/Volta_bridge_Atimpoku_Ghana.jpg/220px-Volta_bridge_Atimpoku_Ghana.jpg)
Tema és Sekondi-Takoradi a két nagy tengeri kikötő. 2002-ben felújították Tema kikötőjét, és modern terminálokat építettek.
A Volta-tavon árut és személyeket is szállítanak. A főbb kikötők a tó partján: Kpandu, Kete Krachi, Yeji és Yapei.
Vasúti közlekedés
[szerkesztés]A gyarmati időkben kezdődött el a vasút építése, amelyen nyersanyagokat és árukat szállítottak. Az első vonalat 1907-ben kezdték el építeni Sekondi és Tarkwa között. Mára a vasúti áruszállítás gyakorlatilag megszűnt, a vasúti pályák felújításra szorulnak, illetve új vonalak építésére lenne szükség.
Kultúra
[szerkesztés]Ghána legtöbb városa délen van, nagy részük a tengerparton. Bőség és nyomor egyaránt jelen van itt. Megtalálhatók a gyarmati múlt emlékei, a kétemeletes házak, elöl-hátul tágas verandákkal, amelyeket magas fa- vagy kőoszlopok támasztanak meg.
Északon a falusi lakosság főleg kerek, lapos vagy kúpos tetejű, sárból, gallyakból vagy más helyben található anyagból készült kunyhókban lakik. Egy-egy nagyobb család kunyhói kerítéssel vagy fallal körülkerített udvaron körben helyezkednek el. Az udvarban baromfit tartanak, itt raktározzák el a terményeket és pányvázzák ki éjszakára a nagyobb állatokat. Az ősök tisztelete ma is élő szokás és különböző szertartásokon emlékeznek meg a halottak szelleméről.
Minden ghánai városban - kicsiben és nagyban - van piacnap. Ezen a vidám és zajos eseményen az üzlet és a szórakozás keveredik. A nagyobb városok piacán szinte minden kapható: zöldség és szerelmi bájital, valamint a bennszülött hiedelmekre alapozott népszokások szerint készített bonyolult gyógyító szerek. A piacot a testes piaci mamák, azaz kofák uralják, akiknek üzleti fortélyai a maguk nemében egyedülállóak, politikai tájékozottságuk pedig helyi, regionális, néha országos ügyekben rendkívül figyelemre méltó.[32]
Képek a kultúráról ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
Oktatási rendszer
[szerkesztés]A függetlenség óta folyamatosan bővül a képzés, csökken az analfabéták száma. Az állami büdzséből 1994 és 2004 között 22% volt a képzésre fordított pénzösszeg aránya.
A 6 éves gyerek már iskolaköteles és ennek a minimuma 9 év.
A 2007-es oktatási reform bevezetése után a 4 éves gyerekeknek 2 évig óvodába, majd 6 éves kortól 6 évig általános iskolába, utána 3 évig Junior High School-ba kell járniuk, azután Senior High School-ban tanulnak 3 évet, ezután írják az érettségit (West African Senior Secondary Certificate Examination - WASSCE). Alternatívan lehet technikai iskolát végezni, ahol szakmunkás bizonyítványt kapnak a diákok.
Az országban 6 állami egyetem működik és számtalan magánegyetemet alapítottak.
Főbb egyetemek | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|
|
Kulturális intézmények
[szerkesztés]Kulturális világörökség
[szerkesztés]Az UNESCO az emberiség közös kulturális örökségéhez tartozónak tekinti:
- Erődítmények és várak az Accrai, a Közép és a Nyugati Régióban (1979) - Ghánában páratlan sűrűségben maradtak fenn a rabszolga-kereskedelem emlékei. A kereskedelem biztosítására 1482 és 1786 között számos erődöt és várat épített egész sor európai ország. Ezeket sohasem építették át, így Ghánában jól lehet tanulmányozni a kora újkori európai erődépítészetet.
- Az asantik hagyományos építményei (1980) - A rabszolgavadászatot nem európaiak, hanem afrikai emberek végezték, és ők hajtották a zsákmányukat a tengerpartra. E tevékenység katonailag erős, jól szervezett államokat kívánt. Ezen államok egyike volt az asantiké. Az asantik nem csak erős hadsereget állítottak fel, hanem egyedi, fejlett kulturájuk volt.
Művészetek
[szerkesztés]- Építészet
- Képzőművészetek
- Irodalom: Ghánai költők, írók listája
- Filmművészet
Zene
[szerkesztés]![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
A hagyományos ghánai zene alaphangszere a dob. A nagy ünnepeken a falubeliek a piactéren ünnepelnek. Többfajta táncot táncolnak ekkor, amit dobbal kísérnek: Bosoe, Adowa, Agbadza, Taka, Kpanlogo. Északon a fuvola kedvelt hangszer.
A dobból többféle változat is létezik, de a legismertebb a donno-dob, amelynek mindkét oldalán van bőr, tehát mindkét oldalán tudnak játszani. További dobok: kpanlogo, djembe, conga, kete, etwiay és atumpan.
Gasztronómia
[szerkesztés]Ghánai konyha elég színes. A húsfélékben a marha, bárány, szárnyasok, kecske szerepel főleg, de vadhús is könnyen az asztalra kerül. Disznóhúst sokan vallási okokból nem fogyasztanak. A Guineai-öbölben és a folyók mentén halászat folyik.
A halat és a húsokat főleg rizzsel, kukoricával, kölessel, maniokával, yammal, taróval és édes krumplival fogyasztják el.
A kenyeret az asszonyok készítik el otthon. 3 fő kenyérfajta van: Sugar-Bread (édes, kalácsszerű, nagyobb cipó), Tea-Bread és Butter-Bread (nem cukrosak).
A tejtermékek elég drágák, így kevés tejet és sajtot esznek. Friss tejet és vajat is inkább importálnak.
A fő zöldségek: hagyma, paradicsom, sárgarépa, káposzta, zöldpaprika, bab, zöldbab, uborka, avokádó, padlizsán, spenót, okra, csilipaprika.
A ghánaiak 2 fő étkezést tartanak hagyományosan: délelőtt és este esznek.
Hagyományos ghánai ételek: Jollofrice (rizses hús), pörkölt, pálma leves, mogyoró leves, kelewele, banku, kenkey, gari és fufu.
Sportélete
[szerkesztés]Az országban a nemzeti sport a labdarúgás, 1957-ben alapították meg a Ghánai Futball Szövetséget (Ghana Football Association - GFA). 2006-ban vettek részt első ízben a világbajnokságon. A labdarúgó-válogatott eddig 4 alkalommal nyerte meg az Afrikai Nemzetek Kupáját (1963, 1965, 1978, 1982).
- Lásd még: Ghánai labdarúgó-válogatott
Ghána 2004-ben az olimpián 31 sportolóval vett részt, azonban nem tudtak érmet szerezni. Eddigi eredményeik az olimpiákon: 1 ezüst és 3 bronz. A legeredményesebb sportág az ökölvívás. A labdarúgó-válogatottjuk bronzérmes lett az 1992. évi nyári olimpiai játékokon.
- Bővebben: Ghána az olimpiai játékokon
Turizmus
[szerkesztés]
Képek
|
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cf/Ghana_footbridge1.jpg/200px-Ghana_footbridge1.jpg)
Látnivalók
[szerkesztés]A 16. században a Guineai-öböl partvidékén egymás után épültek a rabszolgák fogva-tartására szolgáló erődök. A 19. századra már átlagosan 6 kilométerenként összesen 76 erőd sorakozott az Aranypart mentén. Az erődítmények egy része épségben fennmaradt, ezek ma Ghána nemzeti örökségei, a világörökség részei. Az ország belsejében fekvő Kumasi a 18. században virágzó Asanti Királyság fővárosa ma is őrzi a királyság hagyományát. Kumasi asanti épületei szintén a világörökség részei. Ghána településein az év szinte minden hónapjára esik valamilyen fesztivál. A papok, a törzsfők, a halászok, a vadászok megtartják színes maszkos, zenével és tánccal kísért ünnepségeiket.[46] További látnivalók Accra és a piacai, egyes tengerparti részek és halászfalvak, a vízesések és a nemzeti parkok.
Oltások
[szerkesztés]Javasolt oltások Ghánába utazóknak:
- Hastífusz
- Hepatitis A (nagy a fertőzésveszély)
- Hepatitis B (nagy a fertőzésveszély)
Malária ellen tabletta van. (Nagy a kockázata a fertőzésnek).
Javasolt oltások bizonyos területekre utazóknak:
- Járványos agyhártyagyulladás
- Kolera
- Veszettség
Kötelező oltás, nemzetközi oltási igazolvány szükséges:
Média
[szerkesztés]Újságok
[szerkesztés]Ghánában meglehetősen nagy a sajtószabadság. A rádió, TV és a sajtó különös megszorítások nélkül működhetik, talán a legszabadabban a kontinensen [2].
Megjelenő újságok:
|
|
A Ghanaian Times, a Daily Graphic és a Mirror kormányzati országos újságok.
Televíziók
[szerkesztés]A televíziózás Ghánában a legkedveltebb időtöltés. Az állami televíziócsatorna mellett az országban több csatorna is működik: Ghana Broadcasting Corporation (GBC).
Magántelevíziók: Metro TV, TV3, TV Africa, Private TV channel, Crystal TV (Kumasi), Multichoice (fizetős műholdas tv-csatornák)
Kábeltelevíziók: (MNET Cable, TV channel, V-NET Cable TV channel, Fantazia Cable TV channel, DSTV, Cable Gold).
Rádióadók
[szerkesztés]29 rádió FM adó működik Accrában, 17 Kumasiban (a második legnépesebb város) és tíznél több elszórtan az országban. 2 országos adó van: GBC 1 és GBC 2.
Ghánai rádióállomások |
---|
|
Egyéb telekommunikációs adatok
[szerkesztés]Hívójel prefix | 9G |
ITU zóna | 46 |
CQ zóna | 35 |
Ünnepnapok
[szerkesztés]- Január 1.: újév
- Március 6.: a függetlenség napja
- Május 1.: a munka ünnepe
- Nagy péntek
- Húsvét hétfő
- Május 25.: Afrika egységének napja
- Július 1.: a köztársaság napja
- December első pénteke: a farmerek napja
- December 25–26.: karácsony
- December 31.: a forradalom napja
- Id al-Adha: áldozati ünnep
- Id al-Fitr: a böjt megtörésének ünnepe (a Ramadán záró napja)
A két utolsó ünnepnap muzulmán ünnep. A holdnaptár miatt csúszó ünnepek, nincs előre rögzített időpontjuk, mint a karácsonynak.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ https://data.worldbank.org/indicator/SP.POP.TOTL?end=2021&locations=GH&start=2021
- ↑ Worldometers
- ↑ Worldometers 2022
- ↑ 2020 Population Projection by Sex, 2010–2020. Ghana Statistical Service. [2018. április 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. május 2.)
- ↑ a b c d 2021 PHC General Report Vol 3C, Background Characteristics. Ghana Statistical Service
- ↑ Ateku, Abdul-Jalilu: Ghana is 60: An African success story with tough challenges ahead (angol nyelven). The Conversation . (Hozzáférés: 2021. június 27.)
- ↑ Kacowicz, Arie M.. Zones of Peace in the Third World: South America and West Africa. SUNY Press, 144. o. (1998). ISBN 978-0-7914-3957-9
- ↑ a b c What is the meaning of Ghana and where did we come from? − Modern Ghana
- ↑ The Soninke in Ancient West African History − African History
- ↑ Earthtrends.wri.org
- ↑ Nemzeti parkok Ghánában Archiválva 2013. június 10-i dátummal a Wayback Machine-ben (angolul)
- ↑ Pre-Colonial Period. Ghanaweb.com. [2010. november 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. december 13.)
- ↑ Pre-European Mining at Ashanti, Ghana. Pdmhs.com, 1996. október 1. [2014. november 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. január 24.)
- ↑ Fishing for Development: Small Scale Fisheries in Africa. Nordic Africa Institute, 60–. o. (1992). ISBN 978-91-7106-327-4
- ↑ Western Togoland declares sovereignty (DW)
- ↑ Forrás:A Világ országai, Nyír-Karta Bt. 2008
- ↑ "Ghana," in: Lewis, M. Paul, Gary F. Simons, and Charles D. Fennig (eds.). 2014. Ethnologue: Languages of the World, 17th ed.Murica Texas: SIL International.
- ↑ https://qz.com/africa/1588566/ghanas-president-wants-french-as-a-second-language/
- ↑ https://www.pulse.com.gh/bi/strategy/ghana-adopts-french-as-its-second-official-language/eg77s29
- ↑ Introduction To The Verbal and Multi-Verbalsystem of Akan. ling.hf.ntnu.no, 2013. [2014. április 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. november 16.)
- ↑ The World Factbook. [2020. augusztus 30-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. február 27.)
- ↑ A Ghánai Parlament (angolul)
- ↑ Regisztrált politikai pártok Ghánában. [2012. július 1-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. július 8.)
- ↑ Peter Bossman cikke az enwikin
- ↑ BBC: Slovenia elects Peter Bossman as first black mayor[halott link] (angolul)
- ↑ Környezeti igazságosság. [2012. január 11-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. november 10.)
- ↑ Ghána belefullad az elektronikai hulladékokba
- ↑ A Tudatos Vásárló egyesület sajtóközleménye[halott link]
- ↑ a b c d e CIA World Factbook
- ↑ Africa’s economic outlook is promising for 2018, but there are clouds on the horizon. qz.com. (Hozzáférés: 2018. május 13.)
- ↑ Új olajország születik 2018-03-18
- ↑ Reader's Digest: Világjárók lexikona, 1998.
- ↑ Kwame Nkrumah University of Science and Technology, Kumasi
- ↑ University of Ghana
- ↑ University of Cape Coast. [2007. március 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. március 2.)
- ↑ University of Education, Winneba
- ↑ University of Development Studies, Tamale. [2008. február 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. február 27.)
- ↑ University of Mines and Technology, Tarkwa
- ↑ Islamic University College, Ghana
- ↑ Methodist University College Ghana. [2009. december 12-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. február 27.)
- ↑ All Nations University College, Koforidua. [2008. február 19-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. február 27.)
- ↑ Catholic University College of Ghana. [2007. április 29-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. március 15.)
- ↑ Presbyterian University College, Abetifi
- ↑ Wisconsin International University College, Accra. [2008. február 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. február 27.)
- ↑ Ashesi University College, Accra
- ↑ Lerner János: Világutazók atlasza
Források
[szerkesztés]- Midi Világatlasz, Nyír-Karta és Topográf Kiadó, 2003, ISBN 963-9516-63-5
További információk
[szerkesztés]- Ghanaweb.com
- A ghánai Választási Bizottság Honlapja Archiválva 2011. január 12-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Datenmaterial
- művészet
- országinformációk
- hivatalos oldal Archiválva 2007. május 8-i dátummal a Wayback Machine-ben
- a parlament oldala
- A bíróság oldala
- Adatok a világról -- Ghána Archiválva 2020. augusztus 30-i dátummal a Wayback Machine-ben
- BBC Országprofil: Ghána
- Az amerikai Kongresszusi Könyvtár anyaga Ghánáról
- Francz Norbert: Az alkotmányos dekolonizáció példája: Ghána függetlenedése (Pécs: PTE BTK) 2013.
- Francz Norbert: A független Ghána első évtizede (Budapest: ELTE BTK) 2016.