Rétság
Rétság | |||
![]() | |||
Evangélikus harangtorony | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Magyarország | ||
Vármegye | Nógrád | ||
Járás | Rétsági | ||
Jogállás | város | ||
Polgármester | Mezőfi Zoltán (független)[1] | ||
Irányítószám | 2651 | ||
Körzethívószám | 35 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 2679 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 137,41 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 19,81 km² | ||
Földrajzi nagytáj | Észak-magyarországi-középhegység[3] | ||
Földrajzi középtáj | Észak-magyarországi-medencék[3] | ||
Földrajzi kistáj | Nógrádi-medence[3] | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Rétság weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Rétság témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Rétság kisváros Nógrád vármegyében a Rétsági járás székhelye.
Fekvése
[szerkesztés]Budapesttől 55, Balassagyarmattól 25 kilométerre található, a Börzsöny és a Cserhát határán elhelyezkedő Nógrádi-medencében. Ez az adottság határozza meg a környék jellegét is.
A szomszédos települések: észak felől Borsosberény, kelet felől Bánk, délkelet felől Felsőpetény, dél felől Nőtincs, nyugat felől Tolmács, északnyugat felől pedig Diósjenő.
Megközelítése
[szerkesztés]A kisvároson áthalad a 2-es főút (nemzetközi útszámozás szerint E77-es út), ezen érhető el Budapest és Szlovákia irányából is. Nyugati szomszédjára, Tolmácsra a 12 121-es út vezet a délnyugati határszélétől, Nézsa-Nógrádsáp-Galgaguta térségével pedig a 2115-ös út köti össze. Pusztaszántó nevű, külterületi településrésze a 21 164-es úton érhető el, a 2-es főútról letérve.
Vasúton 2007. március 4. óta nem közelíthető meg, mivel a Diósjenő–Romhány vonalon a személyforgalom szünetel.
Története
[szerkesztés]Rétságot 1393-ban a Losonczy család birtokában találjuk, neve ekkor Réthi Saagh. A településnek már a török hódoltság korában is volt temploma, erről Dwornikovich püspök jelentésében azt olvashatjuk: állapota rossz, de kijavítható; a prédikátor kálvinista, a Vattay földesúr házában lakik.
A török megszállás a 16. század közepén következett be 1562–63-ban Mehemed Daud hűbérbirtoka volt a település, majd 1566–67-ben Husszein budai basa livájából való török kapta meg.
1579-ben 20 adóköteles házat írtak össze. 1583–1584-ben birtokosa Boszna Hasszán, ekkor azonban elnéptelenedett, és még 1633–34-ben is csak 3 adóköteles házat írtak össze. 1656-ban Lónyay Gábor volt itt birtokos. 1715-ben két magyar, három tót, 1720-ban öt magyar telket említenek. Temploma és iskolája 1726-ban épült.
1770-ben Sréter Pál és családja birtokolta. 1910-ben özvegy gróf Benyovszky Béláné, Rosenbach Sándor és Herzfeld Frigyes tulajdonában volt. A településhez tartozó Pusztaszántót 1299-ben említik először. 1460-ban önálló községek sorában szerepelt, amely azonban a török idő alatt elpusztult. Lakóinak száma 1828-ban 167, 1871-ben 217 fő. Kastélya a 19. század első felében épült, klasszicista stílusban.
A település egykoron katonaváros volt. A helyőrségi laktanya 1936-ban létesült. Több katonai alakulat állomásozott Rétságon. Az utolsó a MH 31. Hunyadi János Gépesített Lövészdandár volt, amelyet 1997-ben megszüntettek, és a kaszárnyát bezárták.[4][5]
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Bánszky György (KDNP)[6]
- 1994–1998: Gresina István (MSZP)[7]
- 1998–2002: Gresina István (független)[8]
- 2002–2006: Mezőfi Zoltán János (független)[9]
- 2006–2010: Mezőfi Zoltán János (független)[10]
- 2010–2014: Mezőfi Zoltán János (Fidesz-KDNP)[11]
- 2014–2019: Hegedűs Ferenc (Fidesz-KDNP)[12]
- 2019–2024: Mezőfi Zoltán (független)[1]
- 2024– :
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/45/R%C3%A9ts%C3%A1g%2C_J%C3%A1sztelek_-_l%C3%A9gi_felv%C3%A9tel.jpg/265px-R%C3%A9ts%C3%A1g%2C_J%C3%A1sztelek_-_l%C3%A9gi_felv%C3%A9tel.jpg)
Népessége
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 2777 | 2756 | 2705 | 2606 | 2679 |
2013 | 2014 | 2018 | 2022 | 2023 |
2001-ben a város lakosságának 98%-a magyar, 2%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.[13]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 85,3%-a magyarnak, 3,3% cigánynak, 1,6% szlováknak, 0,7% németnek mondta magát (14,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 47,1%, evangélikus 6,3%, református 3,3%, görögkatolikus 0,2%, felekezeten kívüli 12,5% (29,1% nem nyilatkozott).[14]
2022-ben a lakosság 91%-a vallotta magát magyarnak, 2% szlováknak, 1,8% cigánynak, 0,8% németnek, 0,1-0,1% románnak, ruszinnak, ukránnak és szerbnek, 2,8% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 37,6% volt római katolikus, 4,8% evangélikus, 3,1% református, 0,5% görög katolikus, 1,1% egyéb keresztény, 1,2% egyéb katolikus, 12,3% felekezeten kívüli (39,2% nem válaszolt).[15]
Látnivalók
[szerkesztés]- Kovács-kúria a pusztaszántói városrészben
- Evangélikus harangláb
- Római katolikus templom
- A honfoglalás millecentenáriumára állított kopjafa (a templom melletti parkban)
- Szabadság-szobor (az iskolával szembeni szökőkutas parkban)
- A világ első köztéri szárnyas oltára: Mindszenty–Pallavicini-emlékmű, Mindszenty József bíboros és Pálinkás-Pallavicini Antal életnagyságúnál nagyobb bronzszobrával, mely a Börzsönyi út végén található
Képgaléria
[szerkesztés]-
Szent András-templom
-
A vasútállomás a vágányok felől
-
Vasútállomás
-
Városháza
-
Ipari park
-
Egykori pénzügyőr laktanya
-
Első világháborús emlékoszlop felirata
-
A második világháborúban elesett rétsági harckocsizók emléktáblája
-
A felszámolt rétsági honvéd helyőrség emléktáblája
-
Hunyadi János emléktáblája a régi laktanyában
-
Rétság látképe madártávlatból
-
A Kovács-kúria fényképe a levegőből
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Rétság települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 7.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ a b c Magyarország kistájainak katasztere. Szerkesztette Dövényi Zoltán. Második, átdolgozott és bővített kiadás. Budapest: MTA Földrajztudományi Kutatóintézet. 2010. ISBN 978-963-9545-29-8
- ↑ http://www.retsag.net/tortenet/honved01.htm
- ↑ http://kameraaltal.blog.hu/2014/02/01/mn_9001_31_harckocsiezred_retsag
- ↑ Rétság települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Rétság települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 28.)
- ↑ Rétság települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 21.)
- ↑ Rétság települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 21.)
- ↑ Rétság települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 21.)
- ↑ Rétság települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 25.)
- ↑ Rétság települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. január 28.)
- ↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora
- ↑ Rétság Helységnévtár
- ↑ Rétság Helységnévtár
Források
[szerkesztés]- Rétság hivatalos honlapja
- Térkép Archiválva 2005. szeptember 5-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Lap.hu információs oldal