Japán csillagánizs
Japán csillagánizs | ||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() a növény virágzata és termése
| ||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||
| ||||||||||||||
Tudományos név | ||||||||||||||
Illicium anisatum L. 1759 | ||||||||||||||
Szinonimák | ||||||||||||||
| ||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz Japán csillagánizs témájú rendszertani információt. ![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Japán csillagánizs témájú médiaállományokat és Japán csillagánizs témájú kategóriát. |
A japán csillagánizs, másképpen lándzsáslevelű csillagánizs (Illicium anisatum), japán nevén sikimi az Illicium nemzetségbe tartozó növényfaj. Fás szárú növény, mely nagyon hasonlít a kínai csillagánizshoz. Mérgező anyagokat tartalmaz, ezért emberi fogyasztásra alkalmatlan. Szerepel az OGYÉI tiltólistáján is.[1]
Elterjedése és leírása
[szerkesztés]Dél-Japánban és Tajvanon őshonos, nagyon hasonlít a kínai csillagánizshoz, azonban a gyümölcse kisebb és az illata is kevésbé jellegzetes. Illatvilága inkább hasonlít a kardamomra, mint az ánizsra.
Szárított vagy feldolgozott állapotában a morfológiai hasonlóságaik miatt lehetetlen megkülönböztetni a csillagánizst a japán ánizstól. A japán csillagánizs anisatint, sikimint és sikimitoxint tartalmaz, melyek erős vesegyulladást, húgy- és emésztő szervrendszeri megbetegedéseket okoznak.
Fogyasztása után idegrendszeri működési zavarok lépnek fel erős rohamok kíséretében. A csillagánizstól eltérően más összetevők is jelen vannak a növényben, mint a szafrol (safrole) és az eugenol. Ezek jelentősége, abban mutatkozik meg, hogy nagy segítséget adnak a fajtaazonosításához. Az anisatin és származékai a gamma-aminovajsavhoz hasonlóan erős ingerületátvivő anyagok.
Az Európai Unióba néhány alkalommal kínai csillagánizzsal összekeveredve importálták, amely a japán csillagánizs észrevétlen jelenléte miatt ételmérgezésekhez vezetett, ezért a 2002/75/EK bizottsági határozat[2] mindkét fűszer importját külön szabályozta. Mivel a határozatban előírt ellenőrzések során nem került elő újabb japánánizs-szennyeződés, ezért a jogszabályt másfél évvel később, 2003 augusztusában hatályon kívül helyezték.[3]
Felhasználási területei
[szerkesztés]Mérgező hatása ellenére felhasználható gyógyászati célra is. A hagyományos kínai orvoslás ajánlja külsőleg felhasználva fájdalom csillapítására vagy bőrbetegségek kezelésére. A tamiflu nevű madárinfluenza elleni védőoltás hatóanyaga a növényből előállítható sikimisav, melyet először belőle tudták elkülöníteni.[4]
Galéria
[szerkesztés]-
Növény 1.
-
Virága
-
Levelei
-
Növény 2.
Források
[szerkesztés]- ↑ Az OGYÉI Tudományos Tanácsadó Testülete által élelmiszerekben, étrend-kiegészítőkben alkalmazásra nem javasolt növények
- ↑ A Bizottság 2002/75/EK határozata (2002. február 1.) a csillagánizs harmadik országokból való behozatalára vonatkozó különleges feltételek megállapításáról, 2002. február 1. (Hozzáférés: 2009. december 28.)
- ↑ A Bizottság 2003/602/EK határozata (2003. augusztus 12.) a csillagánizs harmadik országokból való behozatalára vonatkozó különleges feltételek megállapításáról szóló 2002/75/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (angol, francia, német stb. – hivatalos magyar fordítása nincs)
- ↑ aubergine.freeblog.hu. [2009. június 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. július 1.)
Fordítás
[szerkesztés]- Ez a szócikk részben vagy egészben a Japanese star anise című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
További információk
[szerkesztés]- Illicium anisatum L. (angol nyelven). GRIN Taxonomy for Plants. [2015. szeptember 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. szeptember 19.)
- Illicium anisatum L. (francia nyelven). Tela Botanica. (Hozzáférés: 2010. szeptember 19.)[halott link]
- Illicium anisatum L. (angol nyelven). NCBI Taxonomy Browser. (Hozzáférés: 2010. szeptember 19.)