Almáskamarás
Almáskamarás | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Alföld | ||
Vármegye | Békés | ||
Járás | Mezőkovácsházai | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Mazán Attila (Fidesz-KDNP)[1] | ||
Irányítószám | 5747 | ||
Körzethívószám | 68 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 732 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 57,92 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 14,71 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Almáskamarás weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Almáskamarás témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Almáskamarás (németül Almasch) község a Dél-Alföld régióban, Békés vármegyében, a Mezőkovácsházai járásban.
Fekvése
[szerkesztés]A régió és Békés vármegye délkeleti részén, Medgyesegyháza városától 10 km-re keletre, a magyar-román országhatár lőkösházai átkelőjétől 17 km-re nyugatra, az Alföld Körös–Maros köze középtájának Békési-hát nevű kistáján fekszik. A szomszédos települések: Nagykamarás, Kunágota és Dombiratos.
Megközelítése
[szerkesztés]Közúton a Nagykamarást és a 4429-es utat Kunágotával és a 4439-es úttal összekötő 4437-es számú alsóbbrendű úton érhető el.
A közúti tömegközlekedést a Volánbusz autóbuszai biztosítják.
Vasút nem vezet a településhez, a legközelebbi vasútállomás és a legközelebbi vasúti megállóhely egyaránt mintegy 8-10 kilométerre fekszik a Békéscsaba–Kétegyháza–Mezőhegyes–Újszeged-vasútvonalon, Medgyesegyháza közigazgatási területén (Medgyesegyháza vasútállomás, Bánkút megállóhely).
Története
[szerkesztés]Az Almáskamaráshoz közel fekvő Nagykamarás, Bánkút és Kunágota települések legrégibb írásos emléke 1418-ből maradt fenn. A két Kamarás (a középkorban Maróti János macsói bán, a gyulai vár építtetője után Bánkamarás) együttes területén a régészek több Árpád-kori falu nyomaira bukkantak, de e falvak neve nem maradt fenn. A középkori települést egy 1596. évi tatár pusztítás néptelenítette el.[3]
Magát Almáskamarást 1844-ben alapították; eredetileg a mai Nagykamarás része volt, és Kamarás volt a neve.
Az Arad vármegye Eleki járásához tartozó településre Elek városából érkeztek az első német telepesek. Az Almáskamarás név az 1855-ben megjelent Békés-Csanád-Csongrád és Hont vármegyék leírása című műben jelent meg először.
A település a trianoni békeszerződés után először Csanád-Arad, majd Csanád, Arad és Torontál k.e.e. (közigazgatásilag egyelőre egyesített) vármegyéhez tartozott. A falu német lakosságát 1946-ban kitelepítették, helyükre más településekről telepítettek be lakókat. Több embert telepítettek ki, mint amekkora a falu jelenlegi lakossága: a statisztikák szerint 1539-et [1]. A kitelepítés megdöbbenést keltett a faluban; a kitelepítettekkel és németországi településeikkel, Leimen-St.Ilgennel és Walldorffal azóta is kapcsolatban állnak a községben maradt lakók és leszármazottaik, sok kitelepített pedig évente "hazalátogat" Almáskamarásra.
A község 1980-tól 10 évig a nagykamarási tanács irányítása alá került, de 1990-ben visszanyerte önállóságát. Azóta infrastruktúrája sokat fejlődött.
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Ambrus Attiláné (független)[4]
- 1994–1998: Ambrus Attiláné (független)[5]
- 1998–2002: Ambrus Attiláné (független)[6]
- 2002–2006: Ambrus Attiláné (független)[7]
- 2006–2010: Sipos László (független)[8]
- 2010–2014: Mazán Attila (független)[9]
- 2014–2019: Mazán Attila (Fidesz-KDNP)[10]
- 2019–2024: Mazán Attila (Fidesz-KDNP)[11]
- 2024– : Mazán Attila (Fidesz-KDNP)[1]
Az önkormányzat képviselő-testülete a 2010-es önkormányzati választások óta a polgármesterrel együtt 5 főből áll, és egy 4 fős német nemzetiségi önkormányzat is működik a faluban.
Népesség
[szerkesztés]A település népességének alakulása 1910-től napjainkig:
Év | Lakosság (fő) |
---|---|
1910 | 2108 |
1940 | 2465 |
1948 | 2925 |
1983 | 1980 |
1990 | 1157 |
2001 | 1013 |
2010 | 865 |
Lakosok száma | 943 | 910 | 886 | 765 | 716 | 732 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának 76%-a magyar, 23%-a német és 1%-a egyéb (főleg szlovák vagy román) nemzetiségűnek vallotta magát.[14]
A 2001-es népszámlálási adatok alapján a település lakóinak kb. 57%-a római katolikus, kb. 10,5%-a református, kb. 2,5%-a evangélikus és kb. 0,5%-a görögkatolikus vallású. Nem tartozik egyetlen egyházhoz vagy felekezethez sem, illetve nem válaszolt kb. 29,5%.[13]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 90,2%-a magyarnak, 0,2% cigánynak, 41% németnek mondta magát (9,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 37,8%, református 6,2%, evangélikus 1,7%, felekezeten kívüli 34,2% (18,8% nem nyilatkozott).[15]
2022-ben a lakosság 90,1%-a vallotta magát magyarnak, 10,2% németnek, 2,4% cigánynak, 0,1% románnak, 0,1% szlováknak, 0,7% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (9,9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 22,6% volt római katolikus, 6,1% református, 1,1% evangélikus, 0,3% ortodox, 0,1% görög katolikus, 0,3% egyéb keresztény, 0,4% egyéb katolikus, 26,3% felekezeten kívüli (42% nem válaszolt).[16]
Vallás
[szerkesztés]Római katolikus egyház
[szerkesztés]1847-ben Almást és Nagykamarást önálló plébániává szervezték. 1888-ban Nagykamaráson külön plébánia alakult. A település a Szeged-Csanádi egyházmegye (püspökség) Békési Főesperességének Orosházi Esperesi Kerületébe tartozik mint önálló plébánia. Plébániatemplomának védőszentje Szent Vendel. Római katolikus anyakönyveit 1847-től vezetik.[17]
Református egyház
[szerkesztés]A település református vallású lakosai a Tiszántúli Református Egyházkerület (püspökség) Békési Református Egyházmegyében (esperesség) lévő Kunágotai missziói egyházközséghez tartoznak mint szórvány.
Evangélikus egyház
[szerkesztés]A Déli evangélikus egyházkerület (püspökség) Kelet-Békési Egyházmegyéjében (esperesség) lévő Medgyesegyházai Evangélikus Egyházközséghez tartozik mint szórvány.[18]
Itt született
[szerkesztés]Károlyi Bernát (1892. június 19.) ferences szerzetes pap, vértanú.
Nevezetességei
[szerkesztés]- Római katolikus templom (Szent Vendel-templom): 1865-ben épült Ursits Lipót tervei alapján.
- Temető gót betűs sírkövekkel
- Ország kemencéje
Testvértelepülések
[szerkesztés]Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Almáskamarás települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 14.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Látnivalók Békés megyében 160-160. o.
- ↑ Almáskamarás települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Országos Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Almáskamarás települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. november 28.)
- ↑ Almáskamarás települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. február 24.)
- ↑ Almáskamarás települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. február 24.)
- ↑ Almáskamarás települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. február 24.)
- ↑ Almáskamarás települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. november 23.)
- ↑ Almáskamarás települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. február 24.)
- ↑ Almáskamarás települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 23.)
- ↑ http://lexikon.katolikus.hu/A/Alm%C3%A1skamar%C3%A1s.html
- ↑ a b http://portal.ksh.hu/pls/portal/!CP.hnt2.telep?nn=29595[halott link]
- ↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora
- ↑ Almáskamarás Helységnévtár
- ↑ Almáskamarás Helységnévtár
- ↑ Archivált másolat. [2012. november 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. február 3.)
- ↑ http://www.evangelikus.hu/rolunk/nevtar/intezmeny?did=2101[halott link]
Források
[szerkesztés]1. Látnivalók Békés megyében - VendégVáró Útikönyvek, Well-PRess Kiadó, Miskolc, 2001. ISBN 9638613750
További információk
[szerkesztés]- Almáskamarás honlapja
- Almáskamarás a Térképcentrumban Archiválva 2011. október 16-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Almáskamarás az utazom.com honlapján