Kisbégány
Kisbégány (Мала Бийгань) | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Terület | Kárpátalja |
Járás |
|
Község | Nagybégány község |
Rang | falu |
Alapítás éve | 1335 |
Irányítószám | 90232 |
Körzethívószám | +380 03141 |
Népesség | |
Teljes népesség | ismeretlen |
Magyar lakosság | 1300 |
Népsűrűség | 693,33 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 110 m |
Terület | 1,875 km² |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kisbégány témájú médiaállományokat. |
Kisbégány (ukránul: Мала Бийгань / Mala Bijhany) település Ukrajnában, a Beregszászi járásban.
Fekvése
[szerkesztés]Beregszásztól északnyugatra, Balazsér és Nagybégány közt fekvő település.
Története
[szerkesztés]Nevét a korabeli oklevelek 1332-ben említették először Bygan néven. Ekkor a pápai tizedek rovatában már népes parochiális helyül említik. Szent Györgyről elnevezett egyházának papja 1334-ben 3 garas pápai tizedet fizetett.A hét évszázaddal ezelőtti krónikákban a két község Ó-Bégány (Nagybégány), illetve Kisbégány néven szerepel.
A két település életében hosszú időn át kiemelkedő szerepet játszott a Bégányi család, amelynek jelentős földbirtokai terültek el a határban. E család tagjai hol örökségbe, hol ajándékba, hol pedig éppen zálogba adták itteni vagyonukat. Az előkelő família tagjai közül az okmányok elsőként Bégányi Csoth Istvánt említik 1374-ben, királyi emberül. 1383-ból való az a feljegyzés, miszerint gróf Széchi Miklós országbíró visszaadatni rendelte Bégányi Lukács fia Tamásnak az idegen kézbe került ó-bégányi birtokot. 1470-ben Nagybégányi Miklós és fia, János panaszára vizsgálat indult amiatt, hogy Jakcsi György özvegye és Keszi Balázs, a Medvés-rekettye és a Nagyszeg nevű erdejükből egy sertésnyájat kaszonyi jobbágyaik által elhajtattak, s a kövérebbjeit leölették. (A sertéstartás egyébként mind a mai napig az itt élő gazdák egyik fő foglalkozása.)
Református egyháza 1640-ben keletkezett. Sokáig a nagybégányi fiókjaként működött.
Gát és Kisbégány községek helvét (református) vallású imaházában 1750. január 22-én vizsgálatot, Oculata Revisiót tartottak. Az erről később, szeptember 3-án készült állami, hatósági latin nyelvű okirat a beregszászi levéltárban maradt fenn. Ebben a helvét vallás nyilvános gyakorlását megtíltják, az imaház lebontását rendelték el. 1783-ban vált önállóvá, 1789-től vezetik anyakönyvét.
Az 1870-es-80-as évek táján Nagybégánnyal szemben Kisbégány volt népesebb település: ekkoriban Kisbégányban 730-an laktak, Nagybégányban csupán 470-en. Ebben az időben Kisbégány fő birtokosai voltak: kaszaházi Joó Lajos (1814-1908), Galgóczy Pál, Nemes József, Domokos József, Jászter Kálmán, Komári Imre, Kondor Gáspár, Nánási György, Pogány Lídia, Szini János, Turóczi Ferenc. Ma is jórészt az ő leszármazottjaik lakják a helységet. A községnek 110 polgára vett részt az első világháborúban, 17-en elestek.
A sztálinisták 1944 őszén 97 férfit hurcoltak el, 38-an odavesztek.
A trianoni békeszerződés előtt Bereg vármegye Tiszaháti járásához tartozott.
Jelene
[szerkesztés]A 2001-es népszámláláskor Kisbégánynak 1300 lakosa volt, több mint 90%-uk magyar, emellett jelentős roma kisebbség él itt.
A szovjet érában a kisbégányiak nagy többsége a helyi mezőgazdasági nagyüzemben kereste meg a kenyerét, mely szép eredményeket ért el a növénytermesztés és az állattartás terén. Zöldségkertészeti és dohánytermesztő brigádjukat a beregszászi járásban sokáig a legjobbak között tartották számon.
A település lakóinak életében további pozitív változást hozott, hogy a két falu határában a hetvenes évek végére megépült a gazdaságközi keveréktakarmány-gyár, amely a járás valamennyi gazdaságát volt hivatott ellátni abraktakarmánnyal. Ezekben az években kezdte meg működését Nagybégány határában a gazdaságközi sertéstelep, ahol annak fénykorában több ezer sertést tartottak.
2000 tavaszán Ukrajnában feloszlatták a kolhozokat. A kisbégányi gazdák átlagosan másfél-két hektárnyi földhöz jutottak a közösből. Az itt található 465 családi gazdaság jelentős termelési potenciállal rendelkezik. Fő profiljuk a gabonatermesztés és a jószágtartás. Az egy portára jutó tehenek számát tekintve a település a beregszászi járás községei között előkelő helyet foglal el. A zöldségtermesztés, ezen belül a fóliaházi zöldségtermesztés - az ágazatnak itt komoly hagyományai vannak - egyre nagyobb szerepet játszik az itteniek életében.
A kisbégányi Márkus Menyhért Általános Iskolában jelenleg 160 gyerek tanul. A helyi Szivárvány óvodába 21 gyerek jár. Az itteniek többsége református. Egészségügyi központja és postája is van, klubja felújításra szorul. Kisbégányban a helybélieket és az ide látogató vendégeket öt üzletben szolgálják ki. (Ezek némelyike egyben kávézó is.)
Emlékhelyek, nevezetességek
[szerkesztés]A kisbégányi református templom, mely 1805-ben épült, klasszicista stílusjegyeket hordoz. Takarosan rendben tartott épület.
A falu lakossága 1992 novemberében a település központjában emléktáblát állított a sztálinizmus áldozatainak.
Kikapcsolódás, pihenés
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/56/%D0%9C.%D0%91%D0%B8%D0%B9%D0%B3%D0%B0%D0%BD%D1%8C-%D0%9E%D0%97%D0%95%D0%A0%D0%9E.jpg/300px-%D0%9C.%D0%91%D0%B8%D0%B9%D0%B3%D0%B0%D0%BD%D1%8C-%D0%9E%D0%97%D0%95%D0%A0%D0%9E.jpg)
A közelben húzódó guti erdőség - mely összességében 2000 hektáron terül el - gyalogtúrákra, gombászásra kiválóan alkalmas. A Mérce partján elterülő fiatal tölgyfaerdő, a Liget, néhány éve kempingezők kedvelt táborhelye. A szintén a guti határt átszelő Mércén számos kiváló horgászhely található. A nagybégányi, kisbégányi és balazséri határban elterülő, 5,6 hektárnyi vízfelülettel rendelkező halastó környékén mintegy két tucat hangulatos horgászhely van kiépítve.
Források
[szerkesztés]- Györffy György: Bereg vármegye