Cserkeszőlő
Cserkeszőlő | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Alföld | ||
Vármegye | Jász-Nagykun-Szolnok | ||
Járás | Kunszentmártoni | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Varga Attila (független)[1] | ||
Irányítószám | 5465 | ||
Körzethívószám | 56 | ||
Testvértelepülései | Lista | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 2112 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 72,83 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 30,7 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Cserkeszőlő weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Cserkeszőlő témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Cserkeszőlő község Jász-Nagykun-Szolnok megyében, a Kunszentmártoni járásban.
Fekvése
Jász-Nagykun-Szolnok megye déli részén, a Tiszazugban fekszik a Tisza és a Hármas-Körös között. Nyugati irányban Kecskemét, északra Tiszaföldvár, míg keleti irányban Kunszentmárton a legközelebbi városok. Budapesttől 127 kilométerre, Szolnoktól és Kecskeméttől 45-45 kilométerre található.
Megközelítése
A község belterületén áthalad a 44-es főút, 2019 októberében pedig elkészült az M44-es autóút is, amely északi irányból elkerüli a községet. Az autóútra a legközelebbi fel- és lehajtási lehetőség a községtől nyugatra épült ki, Tiszakürt és Cserkeszőlő között.
Korábban érintette a települést a 442-es főút is, amely Szolnoktól húzódott odáig, Martfű érintésével. Később a főút Martfűtől délre új, keletebbi fekvésű nyomvonalat kapott, a régi nyomvonal azóta 4633-as útszámozással mellékútként számozódik. Határszélét érinti még délkeleten a 4511-es, nyugaton pedig a 4514-es út is.
Vasútvonal nem érinti a községet, a térségen végighúzódó Kiskunfélegyháza–Kunszentmárton-vasútvonal déli irányban kerüli el, Csépa és Szelevény irányába. A legközelebbi vasúti megállási pontok Szelevény megállóhely vagy Kunszentmárton vasútállomás.
Története
Cserkeszőlő legfőbb vonzereje a gyógyhatású termálfürdő. A vidék egykor borkultúrájáról is ismert volt. Nevének eredete a jordán cserkesz néptől is származtatható, hiszen IV. Béla idején nagy létszámú cserkesz kisebbség érkezett a területre.[forrás?]
Cserkeszőlő a megye egyik legfiatalabb, 1952. január 1. óta önálló települése. Korábban Tiszakürt külterületi része volt.
A középkorban királyi népek, kunok és jászok éltek itt, akik hadiszolgálattal tartoztak kiváltságaik fejében. A 20. század elejétől egyre nagyobb területeken folyt a szőlő- és gyümölcstermelés, de a környék ura, Steöszel József már 1742-ben is adott homokos területeket szőlőtelepítésre a kunszentmártoni, csépai és tiszazugi lakosoknak.
Meghatározó jelentőségű volt a település életében, amikor szénhidrogén-kutató fúrás során 1943-ban 83 °C-os - nagy mennyiségű oldott ásványi anyagot tartalmazó - termálvizet találtak. Kezdetben a homokba ásott lefolyócsatornához jártak messze földről a reumás és egyéb betegségeikből gyógyulni vágyók. Azóta a település fő vonzereje az alkáli-kloridos és hidrogén-karbonátos hévíz.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Dr. Harangozó Elek (független)[3]
- 1994–1998: Dr. Harangozó Elek (FKGP-KDNP-MDF-Fidesz)[4]
- 1998–2002: Szokolai Lajos (független)[5]
- 2002–2006: Szokolai Lajos (független)[6]
- 2006–2010: Szokolai Lajos (független)[7]
- 2010–2014: Szokolai Lajos (független)[8]
- 2014–2019: Szokolai Lajos (Fidesz-KDNP)[9]
- 2019-től: Varga Attila (független)[1]
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 2260 | 2234 | 2249 | 2264 | 2123 | 2112 |
2013 | 2014 | 2017 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának közel 100%-a magyar nemzetiségűnek vallotta magát.[10]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 76,3%-a magyarnak, 0,2% cigánynak, 0,8% németnek, 0,4% románnak mondta magát (23,5% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 30,2%, református 10,5%, evangélikus 0,4%, görögkatolikus 0,2%, felekezeten kívüli 23,8% (34,3% nem nyilatkozott).[11]
Nevezetességei
Cserkeszőlői Gyógy- és Strandfürdő
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4f/Dolphin_well_Cserkesz%C5%91l%C5%91.jpg/250px-Dolphin_well_Cserkesz%C5%91l%C5%91.jpg)
1942-43-ban a Magyar-Amerikai Olajkutató Társaság szénhidrogén-kutatása során találták meg az akkor 96 fokos, alkáli-kloridos hidrogénkarbonátos, konyhasós, jódos, brómos gyógyvizet, mely idült mozgásszervi és gyulladásos megbetegedések esetén ajánlott. A fürdő építését 1955-ben kezdték el.
- Fürdőjavallatok, kezelhető betegségek: Bőrgyógyászati megbetegedések, csontrendszer betegségei, idült betegségek utókezelése, rekreáció, izomgörcsök oldása, izomzúzódások, rándulások, ízületi betegségek, reuma, sportsérülések utókezelése.
- Ellenjavallatok: alkoholhatás, keringési zavarok, magas vérnyomás, szívbetegségek, trombózis.
Műemlék borház és pince
A 122 éves, 2014-ben felújított,[12] kontyolt nyeregtetős, téglalap alaprajzú műemlék épület egy kisebb domb lábánál áll.[13]
Szinyei Merse-kastély
Az 1922-ben épült kúria Cserkeszőlő-Tópartpuszta részén található. A kúria körül a 20. század elején medencét, halastavat, szőlészetet, pincészetet és kerteket alakított ki Kandó Irén és Szinyei Merse Félix. Az államosítások alatt kultúrházként működött, majd a rendszerváltozás után a Cserkeszőlői Mezőgazdasági Szövetkezet tulajdona volt. Az önkormányzat az épületet visszavásárolta, és a felújításokat követően hamarosan a látogatók előtt is nyitva áll majd a Kúria. Forrás
A festőnek több műve is készülhetett itt, azonban ezek a világháborúban valószínűleg elvesztek. Forrás Archiválva 2018. május 25-i dátummal a Wayback Machine-ben
Cserkeszőlői kunhalmok
A község körül számos kunhalom található, amelyeket a bronz és neolit korban lakó-, temetkezési vagy őrhelyként használtak. Forrás Archiválva 2018. május 25-i dátummal a Wayback Machine-ben
Aranyosi erdő
Ez az Ős-Duna hordalékán elterülő erdő a Tiszazug homoki tölgyeseinek utolsó képviselője.Forrás Archiválva 2018. május 25-i dátummal a Wayback Machine-ben
Nagy Fertő-tó
A termálfürdőből kifolyó gyógyvíz a Cserke patak útján egy mesterséges tavat formál a község területén, amely gazdag élővilágot hozott létre az utóbbi évtizedekben. Számos madár fészkel az található nádasokban. Forrás Archiválva 2018. május 25-i dátummal a Wayback Machine-ben
Testvérvárosa
Malinska-Dubašnica, Horvátország
Képgaléria
Források
Jegyzetek
- ↑ a b Cserkeszőlő települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2020. február 26.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Cserkeszőlő települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Cserkeszőlő települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 3.)
- ↑ Cserkeszőlő települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 10.)
- ↑ Cserkeszőlő települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 10.)
- ↑ Cserkeszőlő települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 10.)
- ↑ Cserkeszőlő települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2012. január 21.)
- ↑ Cserkeszőlő települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 26.)
- ↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora
- ↑ Cserkeszőlő Helységnévtár
- ↑ Szinyei présház és borospince felújítása (PDF). (Hozzáférés: 2015. szeptember 25.)
- ↑ A borház a muemlekem.hu-n. (Hozzáférés: 2015. szeptember 25.)