Fidesz – Magyar Polgári Szövetség
Ehhez a szócikkhez további forrásmegjelölések, lábjegyzetek szükségesek az ellenőrizhetőség érdekében. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts a szócikk fejlesztésében további megbízható források hozzáadásával. |
Fidesz – Magyar Polgári Szövetség | |
![]() | |
Mottó: "Nekünk Magyarország az első!" | |
Adatok | |
Elnök | Orbán Viktor |
Alapító | Orbán Viktor Fodor Gábor Kövér László Bajkai István Bayer Zsolt Deutsch Tamás Németh Zsolt Szájer József |
Szövetség | Fidesz–KDNP (2005–) |
Alelnök | |
Frakcióvezető | Kocsis Máté |
Országos Választmány elnöke | Kövér László |
Szóvivő | Horváth László Zsigó Róbert Szentkirályi Alexandra |
Alapítva | 1988. március 30. |
Eredeti név | Fiatal Demokraták Szövetsége |
Székház | 1089 Budapest, Visi Imre utca 6. (Polgárok Háza) |
Ifjúsági tagozat | Fidelitas |
Pártújság | KESMA-lapok |
Tagok száma | ![]() |
Ideológia | populizmus[1][2] jobboldali populizmus[3] nacionalizmus nemzeti konzervativizmus antikommunizmus kereszténydemokrácia keresztény nacionalizmus[4][5] euroszkepticizmus[3][1] illiberalizmus[6][7] illiberalizmus anti-globalizmus Korábbi ideológiák: liberalizmus, liberális konzervativizmus |
Politikai elhelyezkedés | jobboldaltól a szélsőjobbig (2011–)[8][9][10][11][12] |
Parlamenti mandátumok | 116 / 199 |
Megyei közgyűlési mandátumok | 227 / 381 |
Európai parlamenti mandátumok | 11 / 21 |
Nemzetközi szövetségek |
|
Európai párt | Európai Néppárt (2004–2021) |
EP-frakció | EPP képviselőcsoport (2004–2021)[14] Függetlenek (2021–2024) Patrióták Európáért (2024–)[15] |
Hivatalos színei | narancssárga |
Magyarország politikai élete | |
Weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Fidesz – Magyar Polgári Szövetség témájú médiaállományokat. |
Névváltozatok | |||||||||
|
A Fidesz – Magyar Polgári Szövetség (rövidített nevén Fidesz vagy Fidesz–MPSZ) jobboldali populista,[1][16][17] euroszkeptikus,[1][18] nemzeti konzervatív párt. Ifjúsági szervezete a Fidelitas. 2010 óta Magyarország vezető kormánypártja, szövetségben a Kereszténydemokrata Néppárttal. Elnöke Orbán Viktor.
Fiatal Demokraták Szövetsége néven 1988-ban alakult liberális aktivista mozgalomként, amely szembeszállt a kormányzó marxista–leninista kormánnyal. 1990-ben jegyezték be politikai pártként, amelynek vezetője Orbán volt. Az 1990-es parlamenti választást követően bekerült az Országgyűlésbe; azonban az 1994-es választások után két mandátumot vesztett. A választásokat követően liberális konzervativizmust fogadott el, aminek következtében a liberális tagok kiléptek és csatlakoztak a Szabad Demokraták Szövetségéhez (SZDSZ). Ezután igyekezett kapcsolatot kialakítani más konzervatív pártokkal, és az 1998-as választások után jobbközép kormányt alakított. A 2000-es évek elején átvette a nacionalizmust, de népszerűsége kissé visszaesett a korrupciós botrányok miatt. 2002 és 2010 között ellenzékben volt, közben 2006-ban koalíciót kötött a Kereszténydemokrata Néppárttal (KDNP). A 2006-os őszödi beszéd után (amit tömegtüntetések követtek) helyreállította népszerűségét, aminek köszönhetően a Fidesz szupertöbbséget szerzett a 2010-es választásokon. Miután visszatért Magyarország kormányzásához, nemzeti konzervatív politikát folytatott, és tovább tolódott jobbra. Az Európai Unióval szemben is kritikusabbá vált és a pártot euroszkeptikusnak minősítették. 2011-ben elfogadtatta a parlamentben az új magyar alkotmányt, amely 2012-ben lépett hatályba, de az alkotmány a Fidesz hatalomának megszilárdítása miatt viták tárgyát képezte. Kétharmados parlamenti többsége a 2014-es választás után is megmaradt, és a 2015-ös migránsválság eszkalálódását követően jobboldali populista és bevándorlóellenes retorikába kezdett. Megalakulása óta politikai pozíciója drasztikusan megváltozott, a Fidesz mára jobb- és szélsőjobboldal közötti pártként pozicionálódik.[9][11][12] Politológusok illiberálisnak vagy autokratának minősítették a párt kormányzását,[19] míg Orbán pedig "keresztény illiberális demokráciának" jellemezte a kormánymodelljüket. 2022-ben az Európai Parlament a demokrácia visszaesése nyomán választási autokráciának minősítette a párt uralma alatt álló országot.[20] 2024-ben a Fidesz az EP-ban a jobboldali–szélsőjobboldali[21][22][23] Patrióták Európáért nevű képviselőcsoporthoz csatlakozott.
Története
[szerkesztés]Fiatal Demokraták Szövetsége (1988–1995)
[szerkesztés]A pártot a Kádár-rendszerrel elégedetlen, abban szocializálódott és többségében valamilyen közéleti, politikai szerepet is vállaló személy alapította. Az új politikai szervezetet 37 radikális reformer, főiskolás-egyetemista fiatal hozta létre, az 1980-as évek végén.[24][25][26]
A csoport magja az ELTE jogi karának egy ún. szakkollégiuma volt, melyet az egyetem fiatalabb, szabadabb légkörre váró oktatói hoztak létre, némileg az egykori NÉKOSZ-ra emlékeztető módon. Az intézmény a politikai gondolkodó Bibó István nevét vette fel. A fiatalok nagyobb szabadságra vágytak, így a kollégiumban szabadegyetemi jelleggel hallgattak kurzusokat, találkozókon vettek részt (ezek közül kiemelkedik az 1985-ös szarvasi tanácskozás). Végül úgy határoztak, hogy létre kell hozniuk egy szervezetet, amely az akkor egyeduralkodó KISZ ellensúlya lehet.
A szervezet megalakulására némi vitákat, egyeztetéseket követően 1988. március 30-án került sor a kollégium Ménesi úti épületének alagsorában. A név szintén vita tárgya volt, végül a Fiatal Demokraták Szövetsége (Fidesz)-titulusban állapodtak meg. Az alapítók különböző főiskolákról-egyetemekről érkező fiatalok voltak, de a társaság központi magját a „bibósok” alkották. Később ők vették át a vezető szerepet.
Elnöki poszt éveken át nem volt. Az elnöki teendőket eleinte egy hattagú szóvivői testület látta el. A hatóságok folyamatosan akadályozták a működésüket, jogi úton is megpróbálták őket ellehetetleníteni, de sikertelenül. A szövetség tagsága folyamatosan növekedett. A vezetők közül kiemelkedett a radikálisabb Kövér László, aki pár évvel korábban diplomázott az egyetemen, a nála néhány évvel fiatalabb, szintén jogász Orbán Viktor, illetve a liberálisabb nézeteket valló Fodor Gábor. Mind a hárman, ahogy az alapítók többsége is - kollégisták lévén - vidéki származásúak voltak, Kövér Pápán, Orbán Székesfehérváron, Fodor pedig Gyöngyösön született. Alapító társuk volt még a szintén „bibós” Áder János és Szájer József, valamint a közíró Bayer Zsolt is.
1988-tól az első szabad választásokig a magát „liberális, radikális és alternatív” erőként meghatározó generációs szövetség elképzeléseit olyan, a társadalmat megmozgató tüntetéseken ismertette, mint a Nagy Imréről megemlékező június 16-i, vagy az 1989. március 15-i megmozdulás, illetve a Bős-Nagymarosi vízlépcső elleni tiltakozások, emellett állást foglaltak a romániai falurombolás, illetve a kínai, Tienanmen téri események ellen. Az első esetben a rendőrség erőszakosan lépett fel. Több szervezőt, felszólalót is inzultáltak, többek közt Orbán Viktort, Mécs Imrét és Tamás Gáspár Miklóst.
Akadt tehát dolguk a rendőrséggel és a bíróságon is, de a rendszer az ellenkező hatást érte el vele: a szervezet országszerte is egyre jelentősebbé vált, később párttá is alakultak. A Fidesz hármas önmeghatározása a jogállamiság, a parlamentáris demokrácia, a korrupciómentes politika, és a kulturális sokszínűség (pluralizmus) képviseletét jelentette.
A rendszerváltás fontos eseménye volt az úgynevezett Ellenzéki Kerekasztal tárgyalások, ahol a Fideszt két állandó résztvevő és egy helyettes képviselte, méghozzá Orbán Viktor, Kövér László és Fodor Gábor.
1990-ben, az első szabad választáson a Fidesz átlépte a parlamentbe jutáshoz szükséges küszöböt, így képviselői bejutottak az Országgyűlésbe, és 22 fős frakciót alkotva parlamenti pártként folytatta tevékenységét. 1992-ben a pártot felvették a Liberális Internacionáléba.
Orbán Viktor és Kövér László kezdeményezésére a párt 1992-től – belső vitákat kiváltva – a konzervativizmus és a jobboldaliság felé fordult, működését centralizálta; az újonnan létrehozott elnöki pozícióba 1993-ban Orbán Viktort választotta a párt kongresszusa. Mindez a Fidesz liberális jellegének megőrzését szorgalmazó Fodor Gábor és társainak kiszorulását is jelentette.[27] 1993-ban a párt e csoportja – Fodor Gábor vezetésével – kilépett a Fideszből, az országgyűlési képviselői mandátummal tagjai egyúttal lemondtak a párt listáján szerzett parlamenti mandátumukról. (A kilépőket a tagságból több mint kétszázan követték. Fodor és társai közül néhányan a következő választáson az SZDSZ színeiben jutottak ismét a parlamentbe.)
Fidesz – Magyar Polgári Párt (1995–2003)
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b8/Budapest_heroes_Fidesz_HQ.jpg/250px-Budapest_heroes_Fidesz_HQ.jpg)
A párt jobbra tolódott, és bár az MDF-kormány ellenzékeként óriási népszerűségnövekedést könyvelhetett el a parlamenti ciklus alatt, az 1994-es választáson csak 7,01%-os eredményt ért el.[28] 1995-ben felvette a Fidesz – Magyar Polgári Párt nevet, és részben átvette a választáson komoly vereséget szenvedett Magyar Demokrata Fórum (MDF) helyét a politikai palettán.
1998-ban kormányra került az MDF-fel és a Független Kisgazda-, Földmunkás- és Polgári Párttal koalícióban. A miniszterelnök Orbán Viktor lett.
2000 novemberében az Európai Néppárt tagja lett és egyidejűleg kilépett a Liberális Internacionáléból. 2000 decemberében az Európai Demokrata Unió tagjává vált.
A párt a 2002-es választáson az MDF-fel szövetségben, közös pártlistával indult. A Fidesz-MDF szövetség, bár képviselőcsoportjai együttes létszámát 165-ről 188-ra növelte, ellenzékbe került. Az MDF-nek a közös listán parlamentbe jutott tagjai önálló országgyűlési frakciót alakítottak, melynek nagyobbik része a ciklus közben Lakitelek Munkacsoport néven kivált az MDF-ből és Nemzeti Fórum szervezetet megalkotva a Fidesz frakciójához csatlakozott.
"A választási vereséget követően Orbán Viktor figyelmét egy konzervatív tömegmozgalom, a polgári körök létrehozására fordította és csak a 2002. októberi önkormányzati választáson elszenvedett vereség után tért vissza a pártelnöki posztra."(Az idézőjelek közötti szöveg törlendő! Helyette: 2002. június 15., Budapest - A 2002. évi választási vereség utáni XV., rendkívüli, nem tisztújító kongresszus három ponton módosította a Fidesz alapszabályát. A változtatás értelmében a párt miniszterelnöke (Orbán) megbízatásának lejárta után négy évig automatikusan teljes jogú tagja a párt elnökségének.
2002. július 3-án lemondott Pokorni Zoltán, a Fidesz elnöke, parlamenti frakcióvezetője, mert tudomást szerzett édesapja állambiztonsági múltjáról. A párt vezetését attól kezdve Áder János ügyvezető alelnök látta el egészen 2003. május 17-ig.
A választási vereséget követően Orbán Viktor őszig a háttérben maradt. A 2002. októberi önkormányzati választási vereség széleskörű mozgósításra és a pártirányítás szerkezetének átalakítására ösztönözte. Figyelmét egy konzervatív tömegmozgalom, a polgári körök létrehozására fordította Hende Csaba operatív irányításával.
2002. december 7., Budapest - A XVI., rendkívüli kongresszus az európai uniós csatlakozással foglalkozott. A küldöttek egyhangúlag elfogadták az Európa a jövőnk, Magyarország a hazánk című programot, valamint a Fidesz elnökségének az európai uniós csatlakozással kapcsolatos határozatát.
2003. február 8. A Fidesz országos választmánya május 17-ére összehívta a párt tisztújító kongresszusát. A párt legmagasabb fórumán módosítják az alapszabályt, elnököt és két alelnököt választanak. Elnökjelölt: Orbán Viktor, alelnökjelöltek: Pokorni Zoltán és Schmitt Pál. A javaslat szerint a párt új neve Fidesz - Magyar Polgári Szövetség lesz.
Fidesz – Magyar Polgári Szövetség (2003– )
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7b/Fidesz_szekhaz_Szentkiralyi_18_Budapest_2010-03-15_IMG_0453-1000.jpg/180px-Fidesz_szekhaz_Szentkiralyi_18_Budapest_2010-03-15_IMG_0453-1000.jpg)
2003-ban a párt más konzervatív–jobboldali pártok és szervezetek bevonásával szövetséggé alakult, és nevét Fidesz – Magyar Polgári Szövetségre változtatta. A szövetség új alapszabálya tovább központosította a párt működését, minden személyi döntést a mindenkori elnök kezébe adva. A pártkongresszuson ismét Orbán Viktort választották elnökké.
A párt a jóléti ígéretekkel, a választókat közvetlenül megszólító akciókkal (nemzeti petíció (2004), nemzeti konzultáció (2005), illetve a korábban a baloldalhoz kötődő közszereplők megnyerésével (Pozsgay Imre, Szűrös Mátyás) igyekezett bővíteni bázisát.
A Fidesz 2004-ben támogatta a Munkáspárt és a Magyarok Világszövetsége eredménytelenül zárult népszavazási kezdeményezését a kettős állampolgárságról és a kórház-privatizációról.
A 2006-os országgyűlési választáson a Kereszténydemokrata Néppárttal (KDNP) közös pártlistán indult. A szövetség ugyanannyi (164) parlamenti mandátumot szerzett, mint 2002-ben a Fidesz az MDF nélkül. 2006. május 4-én az önálló frakciót alakító KDNP-vel a párt „Magyar Szolidaritás Szövetsége” néven frakciószövetséget hozott létre, melynek elnökévé Orbán Viktort, társelnökévé Semjén Zsoltot, a KDNP elnökét választották. (A Fidesz frakciója 141, a KDNP-é 23, a frakciószövetség együttesen 164 tagot számlált.)
Az őszödi beszéd nyilvánosságra kerülése után, 2006. október 9-én Navracsics Tibor és Semjén Zsolt bejelentette, hogy a Fidesz és a KDNP frakció minden alkalommal kivonul az ülésteremből, ha Gyurcsány Ferenc napirend előtt felszólal az Országgyűlésben. Ilyenkor csak a frakcióvezetők képviselik a két képviselőcsoportot.[29] 2008 tavaszán a párt kezdeményezésére népszavazást tartottak Magyarországon a vizitdíj, a tandíj és a kórházi napidíj kérdéséről. Mindhárom díj esetében az érvényesen szavazók több mint 80%-a támogatta annak eltörlését. A Fidesz értelmezése szerint az emberek a népszavazáson a kormányról is ítéletet mondtak, ezért a párt előrehozott választást sürgetett. A 2009-ben bekövetkezett miniszterelnök-váltás során és azt követően is fenntartották álláspontjukat, és világossá tették, hogy nem támogatják az MSZP által életre hívott Bajnai-kormány válságkezelő munkáját. Az ez évi európai parlamenti választáson a szavazatok 56,36%-át nyerte el a Fidesz–KDNP.
2010-től
[szerkesztés]A 2010-es országgyűlési választáson a Fidesz–KDNP pártszövetség a szavazatok 52,73 százalékával 263 parlamenti mandátumot, ezzel kétharmados többséget szerzett, ismét Orbán Viktor alakított kormányt. A párt parlamenti frakcióvezetőjének tisztségében Navracsics Tibort Lázár János hódmezővásárhelyi polgármester váltotta fel. 2010 júniusában a párt európai parlamenti képviselőjét, Schmitt Pált választotta köztársasági elnökké az új parlament a Fidesz által 2005-ben támogatott Sólyom László helyett. Ebben a parlamenti ciklusban a párt, a hatalmas parlamenti erővel a háta mögött, élt egy új alkotmány megalkotásának lehetőségével és számos kritika és az ellenzék bojkottja ellenére létrehozta Magyarország új alaptörvényét, amelyet Schmitt Pál köztársasági elnök 2011. április 25-én írt alá. 2012-ben Schmitt Pált Áder János követte a köztársasági elnöki székben.
A 2014-es országgyűlési választás megint a Fidesz-KDNP pártszövetség győzelmét hozta, egyúttal ismételten kétharmados többséget szerzett. Ezzel Wekerle Sándor és Nagy Imre mellett Orbán Viktor lett a harmadik magyar kormányfő, aki harmadszor is kormányt alakíthatott. A 2014-es európai parlamenti választás és a 2014-es önkormányzati választás szintén a Fidesz-KDNP győzelmét hozta.
2015 nyarán az európai bevándorlás kérdése bekerült a magyar és a külföldi közéleti viták középpontjába, amelynek kezelésére számos megoldási javaslat merült fel. A Fidesz-KDNP a migrációt negatív folyamatnak tekinti.
A 2017 novemberében tartott tisztújító kongresszuson az elnökségben Novák Katalin került alelnökként, az Európai Számvevőszéknél tisztséget vállaló Pelczné Gáll Ildikó helyére. Orbán Viktort újabb két évre elnökének választotta a párt.[30] A 2018-as országgyűlési választás újból a Fidesz-KDNP pártszövetség győzelmét hozta. A koalíció a Parlamentben ismételten kétharmados többséget szerzett. Orbán Viktor ezzel az első magyar kormányfő, aki negyedszerre is kormányt alakíthatott.
A 2019-es európai parlamenti választáson a szavazatok nem egészen 53%-ával a mandátumok 62%-át (13 helyet) szerezte meg.
Miután a pártszövetség kilenc tagpártja kérte a Fidesz kizárását,[31] 2021. március 3-án a Fidesz bejelentette, hogy ki fog lépni az Európai Néppárt frakciójából.[32] 2021. március 18-án Novák Katalin bejelentette, hogy a Fidesz kilépett az Európai Néppártból.[33] Azóta függetlenként politizáltak az Európai Unió parlamentjében.
2022. szeptember 22-én Navracsics Tibor bejelentette, hogy átül a KDNP frakciójába, ezzel a KDNP-nek 19 mandátuma lett az országgyűlésben.[34]
2024. június 30-án Orbán Viktor, Andrej Babis, és Herbert Kickl megalapították a Patrióták Európáért nevű jobboldali szövetséget.[35]
Szervezeti felépítése
[szerkesztés]Elnökei
[szerkesztés]# | Kép | Név | Hivatal kezdete | Hivatal vége | Forrás |
---|---|---|---|---|---|
![]() |
kollektív elnökség (szóvivői testület, majd országos választmány) |
1988. március 30. | 1993. április 18. | ||
![]() |
Orbán Viktor | 1993. április 18. | 2000. január 29. | ||
Kövér László | 2000. január 29. | 2001. május 6. | |||
Pokorni Zoltán | 2001. május 6. | 2002. július 3. | |||
![]() |
Áder János ügyvezető elnök |
2002. július 3. | 2003. május 17. | ||
![]() |
Orbán Viktor | 2003. május 17. | hivatalban | [36] |
Választási eredményei
[szerkesztés]Országgyűlési választások
[szerkesztés]Választás |
Szavazatok száma (I. forduló) |
Szavazatok aránya (I. forduló) |
Szavazatok száma (II. forduló) [37] |
Szavazatok aránya (II. forduló) |
Mandátumok száma |
Mandátumok aránya |
Parlamenti szerepe |
---|---|---|---|---|---|---|---|
1990-es | 439 481 | 8,95% | 63 0641 | 1,85%1 | 21 / 386
|
5,44% | ellenzék |
1994-es | 379 295 | 7,02% | 29 3911 | 0,69%1 | 20 / 386
|
5,18% | ellenzék |
1998-as | 1 263 522 | 28,18% | 187 609 | 38,80% | 148 / 386
|
38,34% | kormánypárt |
2002-es2 | 2 306 763 | 41,07% | 2 196 524 | 49,97% | 164 / 386
|
42,49%2 | ellenzék |
2006-os3 | 2 272 979 | 42,03% | 1 511 176 | 46,65% | 141 / 386
|
36,53%3 | ellenzék |
2010-es4 | 2 706 292 | 52,73% | 620 138 | 53,81% | 227 / 386
|
58,80%4 | kormánypárt |
2014-es5 | 2 264 780 | 45,04% | – | – | 117 / 199
|
58,79%5 | kormánypárt |
2018-as6 | 2 824 647 | 49,60% | – | – | 117 / 199
|
58,79%6 | kormánypárt |
2022-es7 | 3 060 706 | 54,13% | – | – | 117 / 199
|
58,79%7 | kormánypárt |
1: Jelentős számú visszalépés folytán más pártok javára
2: Az MDF és a Fidesz közös listán indult, saját jelöltjeik nem voltak. 164 képviselő Fidesz–MDF, 24 MDF–Fidesz színekben jutott be, összesen 188 (48,71%).
3: A KDNP és a Fidesz közös listán indult, saját jelöltjeik nem voltak. A választás után az eredeti tervektől eltérően önálló, 23 tagú KDNP frakció alakult.
4: A KDNP és a Fidesz közös listán indult, saját jelöltjeik nem voltak. A választás után önálló, 36 tagú KDNP frakció alakult.
5: A KDNP és a Fidesz közös listán indult, saját jelöltjeik nem voltak. A választás után önálló, 16 tagú KDNP frakció alakult.
6: A KDNP és a Fidesz közös listán indult, saját jelöltjeik nem voltak. A választás után önálló, 16 tagú KDNP frakció alakult.
7: A KDNP és a Fidesz közös listán indult, saját jelöltjeik nem voltak. A választás után önálló, 18 tagú KDNP frakció alakult.
Önkormányzati választások
[szerkesztés]- 1990: 792 képviselő, 33 polgármester
- 1994: önállóan 284, koalícióban 370 mandátum; 30 polgármester
- 1998: közel 2000 képviselő, 189 polgármester
- 2002: 123 polgármester (önálló és közös jelölt együtt)
- 2006: önállóan 82, közös jelöltekkel együtt 237 polgármester; önállóan 984, közös jelöltekkel együtt több mint 3000 képviselő
- 2010: Az összes megyei közgyűlésben többség; 22 megyei jogú város polgármesteri tisztsége (a 23-ból); budapesti közgyűlésben: főpolgármester (Tarlós István), 17 mandátum
- 2014: Az összes megyei közgyűlésben többség; 20 megyei jogú város polgármesteri tisztsége (a 23-ból); budapesti közgyűlésben: főpolgármester (Tarlós István), 17 polgármester, 2 kompenzációs listáról
- 2019: Az összes megyei közgyűlésben többség; 13 megyei jogú város polgármesteri tisztsége (a 23-ból); budapesti közgyűlésben: 7 polgármester, 6 kompenzációs listáról
- 2024: Pest vármegye kivételével az összes vármegyei közgyűlésben többség; 15 megyei jogú város polgármesteri tisztsége (a 25-ből); 8 kerületi polgármesteri tisztség Budapesten (a 23-ból); budapesti közgyűlésben: 10 mandátum (a 32-ből)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8f/Fidesz_poster_Mak%C3%B3.jpg/200px-Fidesz_poster_Mak%C3%B3.jpg)
Európai parlamenti választások
[szerkesztés]Választás | Szavazatok száma | Szavazatok aránya | Mandátumok száma | +/- | Európai parlamenti csoport | Európai párt |
---|---|---|---|---|---|---|
2004-es | 1 457 750 | 47,40% | 12 / 24
|
![]() |
Európai Néppárt (EPP) | Európai Néppárt (EPP) |
2009-es1 | 1 632 309 | 56,36% | 13 / 22
|
![]() | ||
2014-es1 | 1 193 991 | 51,48% | 11 / 21
|
![]() | ||
2019-es1 | 1 824 220 | 52,56% | 12 / 21
|
![]() |
Európai Néppárt (EPP)
(2021-ig) Függetlenek (2021-től) |
Európai Néppárt (EPP)
(2021-ig) Függetlenek (2021-től) |
2024-es1 | 2 048 211 | 44,82% | 10 / 21
|
![]() |
Patrióták Európáért (PfE) | Függetlenek |
1 - A KDNP-vel közös listán
Kritikák
[szerkesztés]A politikai elhelyezkedéséről
[szerkesztés]A párt 2010-es hatalomba visszatérése óta a kritikusai szerint a párt fokozatosan a jobboldali alapállásból a „szélsőjobboldal felé tolódott”, amely eltolódást a „szélsőséges bevándorlásellenes kampányai”, a „demokrácia elemeinek fokozatos lebontása”, valamint „nemzeti” politika jellemez. A Tusványoson 2014-ben kifejtett „illiberális demokrácia” megvalósítása miatt néhányan szélsőjobboldalinak tartják.[38][39][40][41] Ezzel szemben Orbán Viktor szerint „az illiberális demokrácia az, amikor nem a liberálisok nyernek.”[42]
A gazdaságpolitikájáról
[szerkesztés]Gyakori kritika, hogy a párt a cél elérése érdekében jogszabály-módosításokkal átrendezte a tulajdonviszonyokat, amelynek eszközeként a pártközeli gazdasági érdekcsoport számára testreszabott törvényeket fogadtak el, és célzott támogatásokat nyújtottak az Orbán-kormányhoz közelálló üzleti körök számára. Egyes esetekben szektorális különadókat (pl reklámadó) vezettek be azért, hogy a fideszes üzleti és politikai csoportok számára versenyelőnyt nyújtsanak.[43] Az angol nyelvű szakirodalom ezt a nepotista jelenséget „crony capitalism” névvel illeti, melynek lényege, hogy az állam, a szabályozói hatalmával visszaélve, mások tulajdonát nem közérdekből, hanem magánszemélyek javára korlátozza vagy kisajátítja és a barátai kezére játssza. Magyarul ezt haveri kapitalizmusnak nevezik.[44][45][46]
Az ellenzék jellemzően az alább felsorolt intézkedéseket nevezi mutyinak (korrupció):
- Trafikok bérbeadása (a dohányárusítás állami koncessziókhoz kötése, és a koncessziók politikai szempontok szerinti irányított kiosztása)[47][48]
- Állami földek haszonbérletbe adása, majd eladása (az EU-s támogatások minden hozzáadott munka nélkül a bérleti díjat jelentősen meghaladó bevételeket biztosítanak, különösen a nagy területtel rendelkezők számára)[49]
- Irányított közbeszerzések rendszere (a közbeszerzési pályázatoknak az előre kiszemelt cégre testre szabottan történő kiírása, illetve más pályázók menet közbeni kizárása)[50]
- "Nemzeti" bankhálózat kialakítása (a külföldi tulajdonú bankok fokozatos kiszorítása)[51]
- A szerencsejáték piac átrendezése (a Fidesz által betiltott kaszinók, játékgépek baráti kezekben való újraengedélyezése, az online szerencsejáték-piac átjátszása Andy Vajna kormánybiztosnak)[52]
- Hazai élelmiszerláncok diszkriminatív támogatása (külföldi láncok kiszorítása, a CBA helyzetbe hozása)[53][54]
- A gázüzlet hasznának lefölözése (Offshore hátterű cég közbeiktatásával a milliárdos haszon lefölözése)[55][56]
- Letelepedési államkötvényeken szerzett hasznok (a kötvényt értékesítő cégek egyetlen szerepe a 30%-os haszonkulcs szerinti nyereség)[57]
- Közvilágítási tenderek személyre szabása (egyetlen cégre szabott közbeszerzési pályázat)[58]
- A TAO-pénzek becsatornázása a Fidesz-közeli támogatható szervezetekhez[59]
Források
[szerkesztés]- ↑ a b c d Vokskabinː Fidesz – Magyar Polgári Szövetség
- ↑ Bieling, Hans-Jürgen. Uneven development and 'European crisis constitutionalism', or the reasons for and conditions of a 'passive revolution in trouble', Asymmetric Crisis in Europe and Possible Futures: Critical Political Economy and Post-Keynesian Perspectives. Routledge, 110. o. (2015). ISBN 978-1-317-65298-4
- ↑ a b Bíró András, Boros Tamás, Varga Áron: Euroszkepticizmus Magyarországon (magyar nyelven). Policy Solutions . [2015. szeptember 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2021. november 4.)
- ↑ Fekete, Liz (2016. április 1.). „Hungary: power, punishment and the ‘Christian-national idea’” (angol nyelven). Race & Class 57 (4), 39–53. o. DOI:10.1177/0306396815624607. ISSN 0306-3968.
- ↑ Religion and Neo-Nationalism in Europe. 2020. ISBN 978-3-7489-0505-9 Hozzáférés: 2023. január 19.
- ↑ Barber, Tony. „Trust in Europe's illiberal governments grows”, Financial Times, 2018. október 9. (Hozzáférés: 2020. január 10.)
- ↑ Foster, Peter. „A 'climate of fear': Hungary, inside a dying democracy propped up by the EU”, The Telegraph, 2019. május 29. (Hozzáférés: 2021. január 10.)
- ↑ Török Gábor: A Fidesztől még a Mi Hazánk is balra áll. Telex.hu. (Hozzáférés: 2024. május 31.)
- ↑ a b Friedrich-Ebert Stiftung: Rethinking the Far Right in Hungary, 2017. (Hozzáférés: 2024) „Viktor Orbán and Fidesz have become more radical than the far-right Jobbik party on numerous issues.”
- ↑ Berberoglu, Berch. "The Global Rise of Authoritarianism in the 21st Century" 10. oldal:"He points out that since gaining a two-thirds majority in the 2010 general elections, the formerly conservative and now far-right Fidesz–KDNP government led by Viktor Orbán has carried out a rootand-branch transformation of Hungarian society.". New York: Routledge. ISBN 9780367854379"
- ↑ a b Heinrich Böll Stiftung: Viktor Orbán has not arrived on the far right just now by his ‘mixed race’ comment], 2022 „The rhetoric of Orbán has then, year after year, increasingly sought to blur the boundary between the right and the far right.”
- ↑ a b Orbán’s Fidesz forming new far-right alliance with Austrian, Czech parties]. politico.eu, 2024 „Hungarian Prime Minister Victor Orbán and his far-right Fidesz party are forming a new political alliance with Austria’s Freedom Party (FPÖ) and the Czech Action of Dissatisfied Citizens (ANO) Movement”
- ↑ Te párttag vagy? Ez ma már elég ciki!
- ↑ Bíró Marianna, Iván András – A Fidesz azonnal távozik az Európai Néppárt frakciójából(telex.hu, 2021.03.03.)
- ↑ Márton Balázs - Harmadik legnagyobbként megalakult a Fidesszel a Patrióták Európáért EP-frakció (Telex.hu, 2024.07.08.)
- ↑ Right-Wing Populism in Central Europe: Hungarian Case (Fidesz, Jobbik)
- ↑ Cambridge University Pressː Populist Democracies: Post-Authoritarian Greece and Post-Communist Hungary
- ↑ Euroscepticism in Hungary. European Consortium for Political Research (ECPR). (Hozzáférés: 2021. október 26.)
- ↑ Hungary Enters a New Era of Autocracy. (Hozzáférés: 2024) „After Viktor Orbán’s landslide victory, the illiberal Hungary experiment will continue. Brussels must respond decisively to the erosion of democracy and media freedom.”
- ↑ MEPs: Hungary can no longer be considered a full democracy | News | European Parliament (angol nyelven). www.europarl.europa.eu, 2022. szeptember 15. (Hozzáférés: 2024. július 12.)
- ↑ Hungary: Orban announces new far-right European alliance – DW – 06/30/2024 (angol nyelven). dw.com . (Hozzáférés: 2024. július 1.)
- ↑ Portugal's far right joins Viktor Orbán's 'Patriots for Europe' alliance (angol nyelven), 2024. július 1.
- ↑ Le Pen’s National Rally to take control of far-right Patriots in EU Parliament (angol nyelven). Politico.eu, 2024. július 8. (Hozzáférés: 2024. július 8.)
- ↑ A Fidesz fogantatása. nol.hu/archivum. (Hozzáférés: 2022. február 7.)
- ↑ Mi lett a 37 Fidesz-alapítóból?. index.hu, 2018. március 29. (Hozzáférés: 2022. február 7.)
- ↑ Fidesz - dokumentumok. rev.hu. (Hozzáférés: 2022. február 7.)
- ↑ A folyamat részleteiről ld. például Petőcz György: Csak a narancs volt (Irodalom Kft., 2001) ISBN 9630088762
- ↑ A korábbi választások eredményei
- ↑ A Fidesz és a KDNP kivonul, ha Gyurcsány szerepel a parlamentben (2006. október 9.)
- ↑ Orbán Viktor: A Fidesz már ma is készen áll a választásokra (origo.hu, Hozzáférés: 2017.11.12)
- ↑ Haász János: Európai párttársai egyötöde kizáratná a Fideszt a Néppártból. index.hu, 2021. március 2.
- ↑ Nótin Tamás, Buzna Viktor: Megszületett a döntés: kilép a Fidesz az Európai Néppárt frakciójából. index.hu, 2021. március 3.
- ↑ A Fidesz kilépett az Európai Néppártból. Portfolio.hu, 2021. március 18.
- ↑ https://www.origo.hu/itthon/20220922-navracsicstibor-atult-a-kdnp-frakciojaba.html
- ↑ Patrióták Európáért – új jobboldali pártszövetséget alakítanak Orbán Viktorék (magyar nyelven). Szabad Európa, 2024. június 30. (Hozzáférés: 2024. június 30.)
- ↑ https://index.hu/belfold/2021/11/14/fidesz-tisztujito-kongresszus/
- ↑ 2014-es választásoktól már nincs második forduló.
- ↑ Cas Mudde: The Hungary PM made a ‘rivers of blood’ speech … and no one cares (angol nyelven). The Guardian, 2015. július 30. (Hozzáférés: 2017. április 28.)
- ↑ John Abromeit, York Norman, Gary Marotta, Bridget Maria Chesterton és mások. Transformations of Populism in Europe and the Americas: History and Recent Tendencies (angol nyelven). Bloomsbury, 359. o. (2016). ISBN 978-1-4742-2521-2
- ↑ Britta Schellenberg: Rechtspopulismus im europäischen Vergleich – Kernelemente und Unterschiede (német nyelven). Bundeszentrale für Politische Bildung, 2017. január 10. (Hozzáférés: 2017. április 28.)
- ↑ CORENTIN LÉOTARD: Hongrie : Viktor Orbán, à droite toute! (francia nyelven). LaLibre.be, 2015. május 3. (Hozzáférés: 2017. április 28.)
- ↑ Egészen rövid magyarázattal állt elő nagy vihart kavart kijelentése kapcsán a miniszterelnök, hvg.hu, 2017. április 26.
- ↑ Fidesz-klientúra kiépítése: gőzerővel. Népszava, 2012. március 8. [2016. február 16-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. február 9.)
- ↑ Az Alkotmánybíróság szerint nem sérti az Alaptörvényt a haveri kapitalizmus. Transparency International, 2014. július 25. (Hozzáférés: 2016. február 8.)
- ↑ Wahlkampf in Ungarn: Orbáns Clan plündert die Staatskassen (német nyelven). Spiegel Online, 2014. április 2. (Hozzáférés: 2016. február 9.)
- ↑ Herczegh Márk: Spiegel: Orbán politikájának haszonélvezője a felső 10 százalék, „a Fidesz-klientúra magja”. 444.hu, 2014. április 2. (Hozzáférés: 2016. február 9.)
- ↑ Egyéves lettél, trafikmutyi, te drága!. nol.hu, 2014. július 1. (Hozzáférés: 2022. május 25.)
- ↑ Trafikmutyi: idegenek, képviselők és haverok sora. hvg.hu, 2013. április 25. (Hozzáférés: 2022. május 25.)
- ↑ A New York Times után az Euronews is utánajárt a termőföldmutyinak Magyarországon. Átlátszó.hu, 2020. január 17. (Hozzáférés: 2022. május 25.)
- ↑ „Nem megoldás cinkosként asszisztálni a fideszes mutyikhoz” – volt polgármesterek nyílt levele önkormányzati döntéshozókhoz. Átlátszó.hu, 2021. október 20. (Hozzáférés: 2022. május 25.)
- ↑ Bankmutyi? Szakértők szerint homályosak a kormányzat szándékai. atv.hu, 2013. szeptember 12. (Hozzáférés: 2022. május 25.)
- ↑ A szerencsejáték forgandó: A NER-kedvencek mellett a multiknak is kénytelenek lapot osztani. hvg.hu, 2022. május 3. (Hozzáférés: 2022. május 25.)
- ↑ Hiába hatályos az élelmiszermentésről szóló törvény, senki nem tud semmit arról, hogy is lehet betartani. hvg.hu, 2022. február 3. (Hozzáférés: 2022. május 25.)
- ↑ Több sebből vérzik az élelmiszer-pazarlás elleni törvényjavaslat. adozona.hu, 2021. december 24. (Hozzáférés: 2022. május 25.)
- ↑ Gázmutyi – az állami MVM helyett a MET tollasodhatott. 24.hu, 2015. június 22. (Hozzáférés: 2022. május 25.)
- ↑ Gázmutyi miatt hiányos a gáztartalék?. 24.hu, 2014. szeptember 12. (Hozzáférés: 2022. május 25.)
- ↑ Letelepedési kötvény: a „jó bevándorlók” pénzt hoznak az offshore-konyhára. Átlátszó.hu, 2015. június 19. (Hozzáférés: 2022. május 25.)
- ↑ Végre nyilvános az Elios-ügyről szóló OLAF-jelentés, bár Tiborcz István és az Elios nevét kitakarták benne. Átlátszó.hu, 2022. február 7. (Hozzáférés: 2022. május 25.)
- ↑ Fidesz-közeli, állami, és multinacionális cégek öntik a TAO-pénzt a kormány kedvenc futballklubjaiba – itt vannak a nevek és a számok. Átlátszó.hu, 2018. július 18. (Hozzáférés: 2022. május 25.)
További információk
[szerkesztés]- Pétervári Zsolt - Mitől sziklaszilárd az orbánizmus? (Piac & Profit, 2023.08.04.)
- Erős Magyarország, a Fidesz 2009-es programja (magyar)
- Igen, Magyarország többre képes! a Fidesz 2009-es európai választási programja (magyar)
- A párt történetéről szóló cikksorozat (1. rész)
- Részletek a Fidesz 20. születésnapjára készült dokumentumfilmből
- Beleöregedtek a hatalomba Index, 2013. március 30.
- 30 éves a rendszerváltás-sorozat, számos fontos információval