Tarján (település)
Tarján | |||
![]() | |||
Római katolikus templom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Dunántúl | ||
Vármegye | Komárom-Esztergom | ||
Járás | Tatabányai | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Klinger Tamás (független)[1] | ||
Irányítószám | 2831 | ||
Körzethívószám | 34 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 2756 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 60,92 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 43,07 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Tarján weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Tarján témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Tarján (németül: Tarian)[3] község Komárom-Esztergom vármegyében, a Tatabányai járásban. A lakosság harmada sváb származású, akik őrzik hagyományaikat.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f7/Tarj%C3%A1ni_R%C3%B3mai_Katolikus_Pl%C3%A9b%C3%A1nia.jpg/265px-Tarj%C3%A1ni_R%C3%B3mai_Katolikus_Pl%C3%A9b%C3%A1nia.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Tarj%C3%A1n%2C_Kis-Somly%C3%B3_-_l%C3%A9gi_fot%C3%B3.jpg/265px-Tarj%C3%A1n%2C_Kis-Somly%C3%B3_-_l%C3%A9gi_fot%C3%B3.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/00/Tarj%C3%A1n%2C_Somly%C3%B3-hegy_-_l%C3%A9gi_felv%C3%A9tel.jpg/265px-Tarj%C3%A1n%2C_Somly%C3%B3-hegy_-_l%C3%A9gi_felv%C3%A9tel.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fb/Somly%C3%B3-hegy_a_magasb%C3%B3l_%28Tarj%C3%A1n%29.jpg/265px-Somly%C3%B3-hegy_a_magasb%C3%B3l_%28Tarj%C3%A1n%29.jpg)
Fekvése
[szerkesztés]Tatabányától 9 kilométerre fekszik északkeleti irányban, a Táttól a megyeszékhelyig vezető 1119-es út mentén, a Gerecse dombjai között. Érinti a települést a Szomortól Gyermelyen át idáig vezető 1123-as és az innen Tatáig húzódó 1128-as út is. Külterületi településrésze a mintegy 4 kilométerre délre található Tornyópuszta.
Története
[szerkesztés]A település és környéke már a rómaiak idején is lakott volt, amit a nagyszámú e korból származó itt talált lelet is bizonyít.
A 13. században, II. Endre idején említik először. 1326-ban terra Taryan alakban említették, ekkor Pál mester birtoka volt. 1426-ban a tatai vár tartozékaként tartják számon. 1529-től az Oszmán Birodalomhoz kerül. Ez időszakban a népesség száma és összetétele igen változó volt.
A 17. századig magyarok éltek a településen.
1707-ben, a szabadságharc idején, lakossága Rákóczihoz csatlakozott, ezért később sok zaklatásban volt része.
1727-től az Esterházyak tulajdonába került. Gróf Esterházy József 1737-ben 40 német családot telepített be a faluba. A lakosság földműveléssel és erdőgazdálkodással foglalkozott.
1910-ben a népszámlálási adatok szerint 1917 polgári, 5 katonai lakosa volt, ebből 1583 fő német (82,4%), 334 fő magyar (17,4%) 5 fő tót - szlovák - (0,2%) származásúnak vallotta magát. A lakosság ma is őrzi a német nemzetiségi hagyományokat. Sokan foglalkoznak borászattal, néhány helyi présház több mint 100 esztendős.
2011-ben 2600 lakosából 861 német nemzetiségű volt (33%).[4]
Külkapcsolatok
[szerkesztés]A település határában helyezkedik el az 1994-ben alapított, 67 férőhelyes Német Nemzetiségi Ifjúsági Tábor. A nemzetiségi tábor feladata a helyi és a német partnervárosokból érkező fiatalok szervezett kapcsolatteremtésének, művelődésének, üdültetésének, a diákok nyelvtanulásának, sportolásának biztosítása. Ugyanakkor nyitott a magyar, továbbá a környező országokban és távolabb élő német és magyar nemzetiségű fiatalok előtt is.
Tarján partnertelepülései: Staufenberg (1990) és Kirchberg (1999).
Közélete
[szerkesztés]Polgármesterei
[szerkesztés]- 1990–1994: Fülöp István (független)[5]
- 1994–1998: Fülöp István (független)[6]
- 1998–2002: Fülöp István (független)[7]
- 2002–2006: Fülöp István (független)[8]
- 2006–2010: Jelli János (független)[9]
- 2010–2014: Marx Ernő (független)[10]
- 2014–2019: Marx Ernő János (független)[11]
- 2019–2024: Klinger Tamás (független)[1]
- 2024– :
Népesség
[szerkesztés]A település népességének változása:
Lakosok száma | 2560 | 2554 | 2565 | 2708 | 2718 | 2756 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 91,1%-a magyarnak, 0,2% bolgárnak, 0,3% cigánynak, 33,1% németnek, 0,5% szlováknak mondta magát (8,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 57,7%, református 8,3%, evangélikus 0,4%, görögkatolikus 0,1%, izraelita 0,2%, felekezeten kívüli 12,2% (20,5% nem nyilatkozott).[12]
2022-ben a lakosság 91,5%-a vallotta magát magyarnak, 23,2% németnek, 0,4% szlováknak, 0,2% románnak, 0,2% szerbnek, 0,1-0,1% bolgárnak, cigánynak és ukránnak, 1,8% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (8,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 41,3% volt római katolikus, 7,3% református, 0,5% evangélikus, 0,3% görög katolikus, 0,2% ortodox, 0,8% egyéb keresztény, 0,7% egyéb katolikus, 13,1% felekezeten kívüli (35,7% nem válaszolt).[13]
Nevezetességei
[szerkesztés]- Fellner Jakab által tervezett copf stílusú római katolikus templom
- Református templom. Előbb sövénytemplomot építettek 1747-ben, ami 1785-ig létezett.[14]
- Pincesor
- A Kis-Somlyó 382 m-es csúcsán kisebb erősség volt, mely a török időkben pusztulhatott el, ma már csak sáncai láthatók. Oklevélben való említése nem ismert.[15]
- A közeli Pes-kő hatalmas sziklafalában kettős barlang van. Az egyik 350, a másik 360 méter tengerszint feletti magasságban. Hosszúságuk csak 2-3, illetve 5-6 méter, tipikus forrásbarlangok, félgömb alakú, fél méternél is nagyobb átmérőjű üregekkel.
- A szomszédos Gerecsei Tájvédelmi Körzeten át húzódik az Országos Kéktúra egy szakasza.
- 1989-ben Tarjánban helyezték forgalomba – az országban elsőként – a BHG Híradástechnikai Vállalat által fejlesztett, tároltprogram-vezérlésű telefonközpontot, melynek típusjele ER256 volt. A központ a szomszédos Héreg előfizetőit is kiszolgálta, teljes kapacitása 400 előfizető volt.
- Hohenlóhe-kastély
-
Tarján légi felvételen
-
TESZI Szent György Központ
-
A község madártávlatból
-
A község madártávlatból
-
Tarján temetője légi fotón
-
Tarján látképe légifelvételen
Híres szülöttei
[szerkesztés]- Győry Sándor (1795–1870) építőmérnök, matematikus, az MTA tagja
- Somogyi István (1907–1965) református lelkész
- Mikonya József (1928-2006) német népi író és költő
- Tressel (Treszl) Antal (1937) gimnáziumi főtanár, tarjáni falutörténész
- Lunczer Teréz (1943-2011) gimnáziumi tanár
- Stark András (1949) Európa-bajnok súlyemelő, edző
- Izsó Ignác (1956) válogatott labdarúgó
- Hegedűs Ferenc (1959) olimpiai ezüstérmes párbajtőrvívó
- Hernádi Zsolt (1960) üzletember
Állandó programok
[szerkesztés]- Zenei fesztivál (augusztus)
- Tarjáni búcsú (április és október)
- Svábbál és kórustalálkozó (február)
Testvérvárosok
[szerkesztés]Staufenberg, Hessen, Németország (1990)
Kirchberg, Bajorország, Németország (1999)
Hattstedt, Schleswig-Holstein, Németország (2007)
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Tarján települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 12.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Tarján község hivatalos oldala - német nyelvű verzió (HTML). [2013. október 17-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. október 16.)
- ↑ KSH Népszámlálás 2011 - Komárom-Esztergom megye (A népesség nemzetiség szerint) (XLS). (Hozzáférés: 2013. október 16.)
- ↑ Tarján települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Tarján települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. február 7.)
- ↑ Tarján települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 2.)
- ↑ Tarján települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 2.)
- ↑ Tarján települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 2.)
- ↑ Tarján települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. november 27.)
- ↑ Tarján települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 8.)
- ↑ Tarján Helységnévtár
- ↑ Tarján Helységnévtár
- ↑ Balogh Ilona 1935: Magyar fatornyok. Budapest, 106; Református Egyházi Műemlékek Leltára
- ↑ Várrom - Somlyóvár sáncmaradványai, muemlekem.hu