Tőzmiske
Tőzmiske (Mișca) | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Fejlesztési régió | Nyugat-romániai fejlesztési régió |
Megye | Arad |
Község | Tőzmiske |
Rang | községközpont |
Irányítószám | 317215 |
SIRUTA-kód | 11432 |
Népesség | |
Népesség | 1308 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | 17 (2011)[1] |
Népsűrűség | 44,46 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Terület | 29,42 km² |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
Tőzmiske weboldala | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/32/Arad_Josephinische_Landesaufnahme_pg24-27.jpg/260px-Arad_Josephinische_Landesaufnahme_pg24-27.jpg)
Tőzmiske, 1910-ig Miske (románul: Mișca) falu Romániában, Arad megyében.
Nevének eredete
[szerkesztés]A Miske a Mihály személynév becézett alakjából való, előtagját pedig a Tőz folyóról kapta, a Miskétől és Vásárosmiskétől való könnyebb megkülönböztethetősége céljából. Először 1249-ben, Myske alakban említették.
Fekvése
[szerkesztés]Kisjenőtől északkeletre, a Fekete-Körösbe folyó Tőz mellett fekszik.
Népesség
[szerkesztés]Etnikai és vallási megoszlás
[szerkesztés]- 1839–40-ben 1896 ortodox román lakosa volt.
- 1910-ben 1774 lakosa közül 1598 volt román és 173 magyar anyanyelvű; 1587 ortodox, 116 református, 39 római katolikus, tizenöt zsidó és tizenkét egyéb (baptista) vallású.
- 2002-ben 1209 lakosából 963 volt román, 226 cigány és 17 magyar nemzetiségű; 956 ortodox, 99 pünkösdi, 95 baptista és 44 adventista hitű.
Története
[szerkesztés]1332-ben katolikus falu volt. Az 1552 és 64 közötti dikális összeírásban 31 jobbágyportával szerepel. A török hódoltság idején elpusztult, 1715 és 1720 között bánáti románokkal települt újra. 1746-ban 64 régi és 14 jövevény jobbágy és négy házas zsellér családfő, 1771-ben 127 jobbágy és 47 zsellér családfő lakta. 1825-ben József nádor uradalmának része volt. A Fehér-Körös alsó völgye szűcsközpontjának számított.[2] 1895-ben elaprózódott kisbirtokrendszer jellemezte, lakóinak háromnegyede mellékkeresetre volt utalva, leggyakrabban napszámba jártak a nádori uradalomba.
Gazdaság
[szerkesztés]Magának a falunak a határából 2014 hektár szántó és 928 legelő.
Híres emberek
[szerkesztés]- Itt töltötte gyermekkorát Titus Popovici (1930–1994) író.
Jegyzetek
[szerkesztés]Források
[szerkesztés]- Géza Kovách – Augustin Mureșan – Gheorghe Lazea: Mișca: studii monografice. Arad, 2004
- Gaál Jenő: Aradvármegye és Arad szabad királyi város közgazdasági, közigazgatási és közművelődési állapotának leirása. Arad, 1898
További információk
[szerkesztés]- A falu úrbéri térképe 1781-ből [2]