Egri csillagok
Egri csillagok | |
![]() | |
Az 1901-es első kiadás borítója | |
Szerző | Gárdonyi Géza |
Eredeti cím | Egri csillagok |
Ország | ![]() |
Nyelv | magyar |
Téma | magyar történelem |
Műfaj | történelmi regény |
Kapcsolódó film | Egri csillagok (1968) |
Kiadás | |
Kiadás dátuma | 1901 |
Média típusa | könyv |
Külső hivatkozások | |
A könyv a MEK-ben | |
![]() A Wikiforrásban további forrásszövegek találhatók Egri csillagok témában. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Az Egri csillagok Gárdonyi Géza 1899-től előbb folyóirat-folytatásokban megjelent, majd 1901-ben könyvben is kiadott regénye, az egyik legismertebb magyar történelmi regény, amelynek története a valóságos 1552. évi egri ostrom eseményeinek és előzményeinek történetét dolgozza fel érdekfeszítően cselekményes regény formájában. Cselekménye 1533-ban indul, és az 1552-es hatalmas túlerővel szemben diadalt aratott egri hősök győzelmével zárul. Az író maga e művét legjobb alkotásának tartotta. A regény 2005-ben, „A Nagy Könyv” elnevezésű országos felmérés eredményeként, melynek célja Magyarország legnépszerűbb regényének megválasztása volt, a Magyarország legkedveltebb regénye 2005 címet nyerte el.
Keletkezése
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a2/G%C3%A1rdonyi_G%C3%A9za_dolgoz%C3%B3szob%C3%A1j%C3%A1ban.jpg/250px-G%C3%A1rdonyi_G%C3%A9za_dolgoz%C3%B3szob%C3%A1j%C3%A1ban.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ec/Geza_Gardonyi_Grave_04.jpg/250px-Geza_Gardonyi_Grave_04.jpg)
A mű születése Gárdonyi egri alkotóéveihez kötődik, 1901-ben jelent meg könyvalakban. Ez volt egyúttal az író első nagyregénye is. Előzménye Gárdonyi munkásságában nem lelhető fel, hiszen az író csupán a millennium után kezdett érdeklődni a magyar történelem eseményei iránt.
Műfaja
- Történelmi regény (szerelmi szálakkal): A múlt felé forduló művet a romantikus, fordulatos cselekményszövés jellemzi. A hősi és dicső győzelem kerül a történet középpontjába. A főhőse a sok kalandot átélő Gergely diák. A hősi, romantikus regényműfajban Jókai Mór és Rákosi Viktor A korhadt fakeresztek című írása mellett a harmadik legjelentősebbnek tartott alkotás.[1] Az író néhol a sejtetés, a homályos utalgatások eszközével él:
„ | A cigányasszony odaült a tűzhöz, összekotorta a parazsat, és fekete, apró magvakat szórt reá… – A kezét… – mondotta néhány perc múlva a cigányasszony Dobónak. Dobó odanyújtotta. A cigányasszony fölemelte az arcát az égnek. A szeme fehérével nézett fölfelé. És remegő ajkakkal beszélt:
|
” |
– részlet a regényből |
- Ifjúsági regény: Az Egri csillagok azonban történelmi olvasmányként tanító-nevelő célzatú alkotás, mely az ifjabb korosztály számára is betekintést nyújt egy izgalmas történelmi korszakba.
Forrása
Gárdonyi Géza forrásai közt említhető Tinódi Lantos Sebestyén Egervár viadaljáról (1553) írt éneke s az ebből készült Eger summája (1553). A lantos maga is felbukkan a műben, a 2. rész 9. fejezetében Mohács vesztét idézi meg.
„Valami különös volt az éneklése. Inkább elbeszélés volt az éneke, mint dalolás. Néha végigénekelt egy sort, a másikat csak szóval mondta el, a kobozra hagyva a dallamot. Néha csak az utolsó sor végét fogta énekhangra. A szeme az éneklés alatt maga elé merült, s olybá tűnt fel az előadása, mintha csak magát tudná a teremben, s magának énekelne. De az ő együgyű versei, mint Gábor pap egyszer megjegyezte, ha olvasva darabosak és minden művészet nélkül valók is, az ő ajkán szívet indítóan szépen hangzottak. A szavaknak más értelme kelt az ő ajkán. Ha ő azt mondta: gyász, akkor elsötétült minden a hallgatók szeme előtt. Ha azt mondta: harc, látták az öldöklő dulakodást. Ha azt mondta: Isten, a fején érezte mindenki az Isten fényességét.”
– részlet a regényből
Témája
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fd/T%C5%B1zker%C3%A9k_rekonstrukci%C3%B3.jpg/250px-T%C5%B1zker%C3%A9k_rekonstrukci%C3%B3.jpg)
A mű tárgya a történelmi eseményekhez kötődik, Buda 1541-es elfoglalása és a török 1552. évi hadjáratának kiemelkedő fontosságú eseménye, az egri vár 1552-es ostroma szolgál fő témájául.
A mű lapjain kibontakozik a három részre szakadt Magyarország állapota: a mohácsi csata után a törökök 1541-ben csellel elfoglalják Budát, az ország középső része török fennhatóság alatt áll. A törökök hatalmuk megerősítését és területük kiterjesztését megcélozva 1552 nyarán újabb hadjáratot indítanak a még el nem foglalt magyar területek ellen, majd több nagyobb végvár birtokbavétele után három seregük Szolnok alatt egyesült erővel indul annak végvára ellen.
A szolnoki vár bevételét követően az óriási haderő[2] Eger vára alá vonul, amely Dobó István várkapitány vezetésével, alig kétezres, maroknyi csapattal küzd meg az egyesült török sereg ellen. A szeptember 11-étől többször megrohamozott, ostrom alá vett védősereg keményen helytáll a támadásoknak, így a törökök súlyos emberveszteségeket szenvednek. Az egyre hidegebb, támadók számára barátságtalanabb időjárás, a járványok és a heves ellenállás egyaránt hozzájárulnak a magyar sikerekhez, s végül a török október 17–18-án (38 ostromnap után) – feladva a további hadakozást – eltakarodik a vár alól.
Az iszlám hódítás veszélye miatt az egri diadalnak óriási fontosságot tulajdonított a korabeli európai közvélemény. A 16. században ez volt az első alkalom, hogy sikeresen megvédtek egy olyan magyar végvárat, amely kiemelkedő stratégiai fontosságú helyen állt, Észak-Magyarország védőbástyája volt, és védte a hadi utat, amely a Királyi Magyarországot és Erdélyt kötötte össze. Az 1560-as évek végére lényegében Egernél meg is merevedett az a határvonal, amely a keresztény Európát elválasztotta az iszlám Oszmán Birodalomtól, amely azután – kisebb változásokkal – megmaradt egészen a török kiűzéséig. Ezzel lezárult a török–magyar várháborúk „klasszikus korszaka”.
Cselekménye
A történet a török hódoltság idején játszódik, a 16. században. A cselekmény a két főszereplő, Bornemissza Gergely és Cecey Éva történetét követi gyerekkoruktól az egri várvédők győzelméig. A szerző a művet öt fejezetre osztotta.
Első rész: Hol terem a magyar vitéz?
1533-ban Bornemissza Gergő és Cecey Vicuska fürdik a Mecsek alján csordogáló kis patakban. A Szürkét legeltetik, de előbukkan Jumurdzsák török janicsár (később dervis, majd bég), aki elrabolja a lovat és vele elcsalja a gyerekeket is. Egy rabszállító szekéren viszik őket egy erdőbe, ahonnan éjszaka Gergőék megszöknek a Szürkével, s vele akaratlanul Jumurdzsák hozzákötött lovát is elviszik, nyeregében a török aranyaival. Visszatérnek Vicuskáék házához az elkötött ló nyeregkápájába rejtett sok aranypénzzel, ahol megdicsérik őket. A török csapat megostromolja Keresztesfalvát, ahol Cecey Péter, Vicuska apja a földesúr, de visszaverik őket. Jumurdzsák életét Gábor pap megkíméli, de elveszi tőle az amulettjét. Mivel anyját a kincs elásása közben a törökök megölik, Gergő – előbb Dobó Istvánhoz, majd Gábor paphoz kerül. A fiút a pap hazaviszi a falujába – Kishidára –, amit szinte teljesen elpusztítottak a törökök. Gergő később Szigetvárra kerül enyingi Török Bálinthoz.
Második rész: Oda Buda!
Gergely egy levélben megkapja Gábor paptól Jumurdzsák amulettgyűrűjét. 1541-ben a török Buda felé indul. Gábor pap útközben fel akarja robbantani a török szultánt, ám helyette a nagy pompával utazó janicsár agát röpíti a levegőbe, s maga is sebesülten újból fogságba esik, majd a török táborban meghal. Gergely is fogoly lesz Tulipánnal, az elmagyarosodott törökkel együtt, de Hajván tevepásztor segítségével megszökik, akinek fényes karriert jósol. Éva udvarhölgy a királyné udvarában. Buda csellel török kézre kerül, és Török Bálint fogságba esik.
Harmadik rész: A rab oroszlán
Mekcsey István felkeresi Gergelyt, elmondja, hogy Évát Izabella királyné máshoz akarja feleségül adni. Gergely az utolsó pillanatban megszökteti szerelmét az erdélyi Gyaluról. Gergely, Éva, Török Jancsi és Mekcsey – Matyi szolgával – elindulnak Sztambulba, hogy kiszabadítsák Török Bálintot. Jumurdzsák végig a nyomukban van. A szöktetés nem sikerül, Gergelyéknek menekülniük kell. Szárazföldi úton – talján énekesnek álcázva magukat – térnek vissza Magyarországra Veli bég seregével.
Negyedik rész: Eger veszedelme
Jumurdzsák elrabolja Éva és Gergely hatéves fiát, mert vissza akarja szerezni az amulettjét. Gergely királyi főhadnagy közben már elindult Eger felé, Dobó István segítségére. Az ostrom kezdete után kiderül a gyermek elrablása. Gergely egy éjszakai támadást szervez, és rátalál a kémükre, aki fontos információkat közöl velük.
Ötödik rész: Holdfogyatkozás
Éva Szarvaskőre siet, be akar jutni egy alagúton át az ostromlott egri várba. Hegedűs hadnagy árulást tervez, de amikor a törököket bevezeti a várba, elfogják, később az árulásért fölakasztják. Éva bejut a várba, de eltitkolják férje elől. A döntő ostrom előtt a várban mindenki felkészült a halálra. A katonák, az egri nők hősiessége, Gergely fortélyos haditechnikái azonban megtörik a törökök harci kedvét. Évának egy török asszony elhozza a fiát saját gyermekéért cserébe, aki az egyik kirohanás zsákmányával került a várba. A török sereg eltakarodik Eger alól.
Írói módszer
A szerző önállóbban készült fel regénye megírására mint a régebbiekre. Utánaolvasott a kor történetének, kutatásokat végzett a témakörben, foglalkoztatta a keleti, pontosabban a török kultúra, sőt elutazott Isztambulba is a helyszín felméréséhez, hogy azt az ünnepséget megnézze, amit leírt művében. A mű megírása előtt rengeteg jegyzetet készített. Az alkotás végén találhatunk egy török szavak és kifejezések magyarázatát tartalmazó listát.
A várvédők esküje
„– Esküszöm az egy élő Istenre, hogy véremet és életemet a hazáért és a királyért, az egri vár védelmére szentelem. Sem erő, sem fortély meg nem félemlít. Sem pénz, sem ígéret meg nem tántorít. A vár feladásáról sem szót nem ejtek, sem szót nem hallgatok. Magamat élve sem a váron belül, sem a váron kívül meg nem adom. A vár védelmében elejétől végéig alávetem akaratomat a nálamnál feljebb való parancsának. Isten engem úgy segéljen!”
– Gárdonyi Géza: Egri csillagok Móra Ferenc Könyvkiadó – Kárpáti Kiadó, Budapest – Uzsgorod, 1980 (304 oldal)
Szereplők
A műben valóságos történelmi alakok életútjának egy részét követhetjük nyomon. Valós szereplői romantikus, eszményi hősökké magasztosulnak. Magatartásukból, személyiségükből a példamutató tetteket emeli ki az író, míg negatív történelmi szerepükről nem tesz említést. A regény végén helyet kapott egy lista a várvédő egri hősök névsorával, akik közül Gárdonyi sokat bevett a történetbe. Ugyancsak a kor ismert személyiségei jelennek meg a királyné udvarának leírásában is (például Zrínyi Miklós, Tinódi Lantos Sebestyén, Szapolyai János, vagy a királyné).
Valós főszereplők:
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/39/View_of_the_Castle_of_Seven_Towers%2C_Description_de_L%27Universe_%28Alain_Manesson_Mallet%2C_1685%29.jpg/250px-View_of_the_Castle_of_Seven_Towers%2C_Description_de_L%27Universe_%28Alain_Manesson_Mallet%2C_1685%29.jpg)
- Bornemissza Gergely (1526 – 1555. január után) királyi hadnagy, végvári vitéz, egri kapitány. Egy pécsi kovácsmester fia volt. 1552-ben hadnagyként küldték a királyi csapatok élén Egerbe. Már Tinódi utal tűzszerészi, haditechnikai fortélyaira. 1553-ban Eger várának kapitányává nevezték ki. 1553. október 17-én a törökök elfogták és Isztambulba vitték. „Felesége 1555. januárban levélben kérte Nádasdy Tamás nádort, járjon közbe szabadulása érdekében” – a Magyar életrajzi lexikon szerint. Az egri ostrom után a regényben sorsa befejeződik, ez a mű csúcspontja, a főhős diadala.
- Cecey Éva: Fiktív személy, regényalak. Bornemissza Gergely gyermekkori társa, később a felesége. Bornemisszának egyébként a valóságban két felesége is volt, Fügedi Erzsébet és Sygher Dorottya, „az Én szerelmes feleségem, Dorkó asszon”, ahogyan egyik levelében írta. Cecey Éva viszont az írói fantázia szülötte. Beszélő utcanevek Egerben - Cecey Éva életrajza
- Enyingi Török Bálint (1502 – Isztambul, 1551) magyar főnemes. 1521-től nándorfehérvári bán, 1526-ban részt vett a mohácsi csatában mint II. Lajos testőre. 1527-ben állt I. Ferdinánd oldalára, s ezért nagy birtokokat kapott. 1540-ben Izabellával, Fráter Györggyel és Petrovics Péterrel együtt osztoztak a („kis királyka”) János Zsigmond gyámságának jogán. Amikor ugyanebben az évben Izabella királynét I. Szulejmán szultán Pest melletti táborába kísérte, a törökök elfogták, és az isztambuli Héttorony foglya lett haláláig. A regényben az 1530-as években bukkan fel, a mohácsi csata leírása és Török Bálint erőszakos birtokszerzései a műből kimaradnak, eszményített törökverő hőssé válik, a valóságban a kor tipikus főura volt, 1521 előtt, még gyermekként Nándorfehérvár 'vicebánja' volt.
- Dobó István (1500 körül – Szerednye, 1572) felvidéki nagybirtokos főnemes. 1549-től volt Eger várának kapitánya. 1552. szeptember 11–október 18. között Achmed nagyvezír és Ali budai pasa seregeivel szemben megvédte a várat, mely kulcsfontosságú szerepet töltött be akkor Felső-Magyarországon. A történetben már az első fejezetben felbukkan. További sorsa azonban nem szerepel a műben, miszerint jutalmul Déva és Szamosújvár területét kapta meg Ferdinándtól, majd 1553-ban Erdély vajdájává nevezték ki. Utána több vád is érte az udvar részéről: 1569. december 12-én Miksa magyar király Balassi Bálint apjával, Balassi Jánossal együtt fogatta el, majd utóbb szabadon engedte.
- Mekcsey István (? – Sajóvárkony, 1553) birtokos nemes, 1551-52-ben az egri vár várnagya, vicekapitánya volt. Az egri győzelem után lemondott rangjáról, de 1553. március végéig ő lett a vár gondnoka. „Katonái és a lakosság közti csetepatéban lelte halálát” – ez azonban a regényben már nem szerepel.
További szereplők:
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b8/Janicaru.jpg/250px-Janicaru.jpg)
Jumurdzsák, Cecey Péter úr, Bálint pap, Somogyi Gábor pap, I. Szulejmán szultán, Tulipán, Werbőczy István, Izabella királyné, Török Feri, Török Jancsi, Tinódi Lantos Sebestyén, Paksy Jób, Ali aga, Gergely édesanyja, Vica édesanyja, Maylád István, Komlósi Antal, Bolyky Tamás, Sárközi, Móré László, Veli bég, Matyi (kocsis), Hajván (Manda bég), Zrínyi Miklós, Zoltay István, Fráter György, Margit, Kocsis Gáspár, Fügedy, Török László, Mohamed, Szelim, Soncy Szaniszló, Fürjes Ádám, Varsányi Imre, Balogh Balázs apród, Tarjáni Kristóf apród, Hegedűs hadnagy.
Nemcsak személyek, de tárgyak is fontos, állandóan visszatérő szerepet játszanak a műben, például Jumurdzsák amulettje, a gyűrű.
„Ahogy megmozdult, megérezte, hogy valami kicsúszott a zsebéből. Fölvette és megbámulta. Aztán, hogy rátapintott, eszébe jutott, hogy a török talizmánja az. A kis selyemzacskóban valami keménykedett. Fölhasította a kardjával, hát egy gyűrű fordult ki belőle. A gyűrű köve szokatlanul nagy, négyszögletes fekete kő, vagy sötét gránát vagy obszidián, nem lehetett megismerni a holdvilágnál. De azt tisztán lehetett látni, hogy valami halványsárga kőből hold van rajta meg körülötte öt apró gyémántcsillag.”
– részlet a regényből
Kiadások
Korai kiadásai némileg nyelvileg gazdagabbak, s kicsit másfajta szöveget tartalmaznak, mint a későbbiek, a maiak. Ilyen szövegváltozat pl. a MEK-ben az 1938-as (13.) Dante-kiadás szövege.[3] A regényt idegen nyelvekre is lefordították (a német kiadás címe Sterne von Eger, [4] az angolé Eclipse of the Crescent Moon[5]). Létezik továbbá bolgár, cseh, eszperantó, észt, finn, holland, horvát, lengyel, litván, orosz, örmény, román, szlovák, szlovén, ukrán, vietnámi[6] valamint kínai fordítása is.[7] Rovásos kiadása 2009-ben jelent meg.[8] 2013-ban, Gárdonyi születésének 150. évfordulója alkalmából török nyelvre és olaszra[9] is lefordították.[10]
Utóélete
„Ez a mű az első olyan írói vállalkozások egyike, amely nem a regényeset akarja megmutatni a múltban, hanem a valóságosat” – írta róla Szathmáry Éva szerző.[11]
„Legterjedelmesebb, egyes részleteiben kitűnő, de egyúttal legaránytalanabbul szerkesztett regénye” – Szilágyi V. Ferenc szerző véleménye szerint.
- 1923-ban Fejős Pál elkészítette első filmváltozatát, az utolsó magyar némafilmet.
- 1959-ben Korcsmáros Pál rajzaival képregényadaptációja készült.
- 1968-ban kétrészes film készült a könyvből, Várkonyi Zoltán rendezésében.
- 1994-ben megjelent Hernádi Gyula: Egri csillagok háborúja című regénye, az Egri csillagok folytatásaként.[12]
- 1996-ban Várkonyi Mátyás és Béres Attila történelmi musicalt írt a könyvből.
- A 2005-ös A Nagy Könyv-játékban ez a regény lett a magyar olvasók kedvence [13]
- 2006-ban számítógépes kalandjáték készült Jumurdzsák gyűrűje címmel, amely a jelenkori Egerben játszódik, de a története kapcsolódik a regényhez is.
Az 1968-ban készült kétrészes film kópiáját 2018-ban, a Magyar Nemzeti Filmalap Filmarchívum Igazgatóságának digitális restaurálási programjában 4K felbontásban felújították.[14][15]
Képgaléria
-
Tinódi: Eger vár viadaljáról való ének a Cronica lapjain
-
Vízkelety Béla: Eger ostroma
-
Eger vára ma
Kapcsolódó szócikkek
Jegyzetek
- ↑ MIT, Gárdonyi Nagyregényei
- ↑ Gárdonyi a romantikus regényekhez hasonlóan korabeli túlzó számadatokat vesz alapul, és a török had létszámát 200 ezresnek írja le. Jelenkori ismereteink szerint csupán ötször kisebb (mintegy negyvenezres) had ostromolta Eger várát, bár a várvédők számát figyelembe véve, az is jelentős túlerő.
- ↑ lásd pl. az Egri csillagok 1938-as (13.) Dante-kiadás elektronikus szövege. Már mindjárt az első pár bekezdésben látunk erre példákat. |https://mek.oszk.hu/11300/11341/index.phtml#
- ↑ Gárdonyi Géza (1863–1922): Egri csillagok (német) Sterne von Eger / Géza Gárdonyi ; [… übers. von Mirza von Schüching] ; [Ill. von Győző Vida] – 18. vollst. und überarb. Aufl. – [Budapest] : Corvina, 2005 – 638 o. : ill. ; 20 cm ISBN 963-13-5482-2 kötött : 2990,- Ft, magyar irodalom – regény – fordítás
- ↑ Gárdonyi Géza (1863–1922): Egri csillagok (angol) Eclipse of the crescent moon : a tale of the siege of Eger, 1552 / by Géza Gárdonyi ; [transl. and with an introd. by George F. Cushing] ; [… graphics by Győző Vida] – 7. ed. – Budapest : Corvina, 2005 – XVII, 560 o. : ill. ; 20 cm, ISBN 963-13-5481-4 kötött : 2990,- Ft, magyar irodalom – regény – fordítás
- ↑ Magyar irodalmi művek fordításai. [2013. február 16-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. június 2.)
- ↑ A kínai nyelvű kiadás az egri várban, a Hősök terme melletti kiállítóteremben, a földszinten tekinthető meg.
- ↑ Gárdonyi Géza (1863–1922): Egri csillagok (székely-magyar rovással) Budapest, Imagent Kft., 2009 ISBN 978-963-06-7107-1
- ↑ Egri csillagok olaszul - Vásárlás, információ, galéria - Verda Stelo Eger. verdastelo.taviroda.com. (Hozzáférés: 2016. november 12.)
- ↑ [1]
- ↑ Szathmáry Éva: Gárdonyi Géza, Egri csillagok, tartalom
- ↑ Hernádi Gyula: Egri csillagok háborúja Moly.hu
- ↑ Az Egri csillagok a kedvenc Index.hu, 2005. december 15.
- ↑ Újra mozikba kerül az 50 éves, digitálisan felújított Egri csillagok – videó, egerhirek.hu
- ↑ Feltuningolták Jumurdzsákékat, megint moziba kerül az Egri csillagok, hvg.hu
Gárdonyi számtalan kiadást megélt regénye az utókor szöveggondozási pontatlanságai és olykor szándékos szövegrontások miatt nem mindig az író szándéka szerinti formában került az olvasók kezébe.
Források
- Gárdonyi Géza: Egri csillagok – A regény adatlapja a Molyon
- Magyar életrajzi lexikon Online változata
- Szilágyi V. Ferenc: A magyar irodalom története I. Anno Kiadó, Debrecen ISBN 963-375-348-1
- A magyar irodalom története III. szerk. Sőtér István