Kerelőszentpál
Kerelőszentpál (Sânpaul) | |
Római katolikus templom | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Történelmi régió | Erdély |
Fejlesztési régió | Közép-romániai fejlesztési régió |
Megye | Maros |
Község | Kerelőszentpál |
Rang | községközpont |
Irányítószám | 547550 |
Körzethívószám | 0265 |
SIRUTA-kód | 119475 |
Népesség | |
Népesség | 1757 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | 456 (2011)[1] |
Népsűrűség | 37,76 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Terület | 46,53 km² |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kerelőszentpál témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Kerelőszentpál (románul Sânpaul, cigányul Sînpala) falu Romániában, Maros megyében, Kerelőszentpál község központja.
Fekvése
Marosvásárhelytől 19 km-re délnyugatra a Maros bal partján a Kolozsvár-Marosvásárhely országút mellett fekszik. A község a Marosvásárhely Metropoliszövezethez tartozik.
Története
Árpád-kori település. Nevét 1332-ben Sanctus Paulus néven említik először.
A 16. században Alárdi Ferenc építtette várkastélyát. Itt volt 1575. július 19-én a kerelőszentpáli csata Báthory István fejedelem és Bekes Gáspár serege között. Báthory István megverte a Habsburgok által támogatott Bekes Gáspár hadait. A menekülők egy része Báthory csapatai elől a várkastélyba menekült, de a fejedelem azt is elfoglalta, majd leromboltatta.
Báthory Istvánnak ez a győztes csata biztosította Erdély függetlenségét, és nyitotta meg az utat Báthory számára a lengyel királyi trón felé.
Ebben a csatában harcolt Balassi Bálint magyar költő is, Bekes Gáspár zsoldjában, de Báthory fogságába esett, és így jutott ki Lengyelországba.
1610-ben Haller István a régi lerombolt várkastély helyén új várkastélyt építtetett.
1704-ben a kurucok foglalták el. A harcok során elpusztult. 1760-ban a régi helyén újabb barokk kastélyt emeltek.
1910-ben 944, többségben magyar lakosa volt, jelentős cigány és román kisebbséggel.
A trianoni békeszerződésig Kis-Küküllő vármegye Radnóti járásához tartozott.
1992-ben 1514 lakosából 656 cigány, 473 magyar, 385 román volt, közülük 869 római katolikus, 409 ortodox, 196 református, 35 görögkatolikus.
Látnivalók
- Barokk Haller-kastélya jelenleg elhanyagolt állapotban áll. Közelében egy kápolnában van a Haller család temetkezőhelye. Képek a kerelőszentpáli Haller-kastélyról
- A faluban 14. századi római katolikus templom áll.
- A katolikus templom szomszédságában helyezkedik el a magtár.
Híres emberek
- Itt született 1918-ban Szabó László művelődési szakember, újságíró, író.
- itt született 1953. VII. 25-én Kádár István, a Gyulafehérvári Egyházmegye kolozsmonostori plébánosa, a Ceausescu-terror elleni magatartás példaadó szereplője.
Jegyzetek
- ↑ Varga E. Árpád: Erdély etnikai és felekezeti statisztikái a népszámlálási adatok alapján, 1852–2011: Maros megye. adatbank.ro