Csetfalva
Csetfalva (Четфалва) | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Terület | Kárpátalja | ||
Járás | Beregszászi járás | ||
Község | Beregszász község | ||
Rang | falu | ||
Alapítás éve | 1260 | ||
Irányítószám | 90262 | ||
Körzethívószám | +380 03141 | ||
Testvértelepülései | Lista | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 755 fő (2001)[1] | ||
Népsűrűség | 599,21 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 116 m | ||
Terület | 1,26 km² | ||
Időzóna | EET, UTC+2 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Csetfalva témájú médiaállományokat. |
Csetfalva (ukránul Четфалва [Csetfalva]) egy csaknem teljesen magyar lakosságú falu Ukrajnában, a Beregszászi járásban.
Fekvése
A Beregszászi járásban, a Tiszaháton, a Tisza jobb partján, Beregszásztól 15 km távolságra fekvő település.
Nevének eredete
A fennmaradt népi hagyományok szerint nevét Árpád fejedelem egyik hű alattvalójától, a település alapítójáról, egy Cset vagy Csete nevű földesúrról kapta.
Története
Csetfalva neve először 1341-ben jelent meg írásos dokumentumban villa Chet alakban, a Csetfalva nevet először 1446-ban említették Chedfalwa írásmóddal.[2] Első ismert birtokosai a Szécsi család tagjai voltak. 1418-ban Széchy Pál és Jakab fia György birtoka volt, akik Zsigmond királytól kapták királyi adományként. 1498-ban a Tarczy család tagjai kaptak itt részbirtokot. 1513-ban Lónyay Albert és neje vásárolta meg örök áron Tarczy János özvegyétől Sárától. 1567 évi adóösszeíráskor a faluban 11 lakott és 12 puszta telket írtak össze, ahonnan a tatárok még azon a télen hurcolták el a lakosokat. 1573-ban beregszói Hagymási Kristóf, a huszti vár kapitánya tiltakozott Balassi András (Balassi Bálint költő nagybátyja) ellen, Csetfalva, Som, Makovice és Zápszony vár elfoglalása miatt.
1600-ban a település birtokosai voltak: Rákóczi Zsigmond, Lónyay István, Réthey Péter, Mikolay István, Anarcsi Péter, Báthory István és Melith Pál.
Az 1800-as évek utolsó éveiben a falu birtokosai voltak: Abonyi, Buday, Csató, Lónyay, Pogány családok.
A 19. század végén Csetfalvának 473 lakosa volt, a 20. század végén több mint 800 lakosának 99%-a magyar volt.[3]
Közlekedés
A települést érinti a Bátyú–Királyháza–Taracköz–Aknaszlatina-vasútvonal.
Nevezetességek
- Református temploma a Reformáció előtt a katolikusoké volt. A templomot később átépítették. Híres festett famennyezete 1753-ban készült el. Készítője Asztalos Lándor Ferenc volt, ő készítette el a tákosi templom festett mennyezetét is.
- Harangláb: 1796-ban a református templom bejárata elé építették fel a zsindelyes, négy fiatornyos haranglábat mely Kakuk Imre Jándi fatoronyépítő mester munkája.
Híres szülöttei
Testvértelepülései
Csetfalva testvértelepülései a következők:
Ország | Település | Megye / Körzet / Régió / Állam | |
---|---|---|---|
![]() |
Magyarország | Tiszadada | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
Jegyzetek
- ↑ 2001-es ukrajnai népszámlálás
- ↑ Sebestyén Zsolt: A történelmi Bereg megye -falva utótagú helységneveiről (PDF). (Hozzáférés: 2015. január 22.)
- ↑ Demográfiai jellemzők, társadalmi mutatók, tendenciák. (Hozzáférés: 2015. január 22.)
Források
- Lehoczky Tivadar: Bereg vármegye monográfiája.