Bágy
Bágy (Bădeni) | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Történelmi régió | Erdély |
Fejlesztési régió | Közép-romániai fejlesztési régió |
Megye | Hargita |
Község | Homoródszentmárton |
Rang | falu |
Községközpont | Homoródszentmárton |
Irányítószám | 537177 |
Körzethívószám | 0266 |
SIRUTA-kód | 84950 |
Népesség | |
Népesség | 205 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | 197 (2011)[1] |
Földrajzi adatok | |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Bágy témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Bágy (románul Bădeni) falu Romániában, Hargita megyében. Közigazgatásilag Homoródszentmártonhoz tartozik.
Fekvése
Székelyudvarhelytől 18 km-re délkeletre a Bágyi-hegy déli lejtőjén a Dályai-patak (vagy Dá-pataka) mellett fekszik.
Története
A falu melletti 856 m magas Várhegyen 1662-ben épült fel a vár a környék hat falujának összefogásával a török és tatár támadások ellen. Ostromot nem szenvedett, valószínűleg elhagyatottságában magától omlott össze. Alapfalai is alig látszanak. 1910-ben 561, 1992-ben 244 magyar lakosa volt.[2] A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Homoródi járásához tartozott.
Látnivalók
Református templom és rovásemlék
Bágy kőkerítéssel övezett református temploma a 15–16. század fordulóján épülhetett gótikus stílusban, 30 m magas tornya 1804-ben épült (bár már 1792-ben megkezdték a pénzgyűjtést hozzá). Két harangja közül a nagyobbik 1920-ból, a kisebb 1887-ből származik. A templom orgonája 1871-ből való, a szószék koronája 1832-ből, a diófából készült úrasztala 1936-ból. Értékes kincse egy 16. századi gótikus ezüstkehely.[2][3]
A templom 2013-as felújításakor a kőművesek egy, a falba másodlagosan beépített, valószínűleg a 13. és 16. század közötti időkből származó követ találtak, melyen egy székely-magyar rovással készült felirat látható. Legvalószínűbb olvasata: „URBN/ORBN BNDÓ/BNDK CSNALTA”, azaz „Urbán/Orbán Bandó/Benedek csinálta”.
A bágyi vár
A falu mellett emelkedő 856 m magas kopár Várhegy tetején épült a fel bágyi vár. Tetejéről betekinthető az egész környék, látszik a Fogarasi-havasok láncolata, Hargita csúcsai és az összes környező település.
Az erődítmény a 17. század török és tatár pusztításai után hat falu egyesült erejével védelmező menedékvárnak épült Bágy, Ége, Dálya, Lókod, Patakfalva és Recsenyéd falvak nemesembereinek támogatásával. A vár hat bástyája egy-egy külön falu építése és menedékhelye volt. Mindegyik saját faluja irányába nézett, így belőlük megfigyelhették az ellenség mozgását. A bágyi vár a környező települések őrszeme volt a Hargita környéki várrendszer egyik tagjaként, ahonnan vész idején éjszakai tűzjelekkel üzentek, ha ellenség portyázott a Székelyföldön.
A bágyi vár romjait régészeti rezervátumnak nyilvánították. Ezekből mára nem sok maradt fenn, köveit a múlt században a falu házainak felépítésére használták.[2]
Események
- A Bágyi Vár-fesztivál: minden év pünkösdvasárnapján rendezik, hivatalosak rá a környező falubeliek is. Többek között a várvédelem jelképeként tüzeskerekeket eresztenek le a hegyről a tatárjárásokra emlékezve.[4]
Híres emberek
- Itt született 1806-ban Bágyi Török János tanár, tankönyvíró, akit 1854-ben a Makk-féle összeesküvésben való részvételéért a marosvásárhelyi Postaréten kivégeztek.
- Itt született 1981-ben Bencze Attila író, költő, szerkesztő, aki a Neo-transzilvanista Irodalmi Páholy alapítójaként több vers és prózakötetet is nyomda alá vitt. 2008-ban Mádl Ferenc és Orbán Viktor díjjal tüntette ki.
Hivatkozások
- ↑ Varga E. Árpád: Erdély etnikai és felekezeti statisztikái a népszámlálási adatok alapján, 1852–2011: Hargita megye. adatbank.ro
- ↑ a b c Vofkori László. Székelyföld útikönyve I.. Cartographia Kft., Budapest, 618. o. (1998). ISBN 963-352-897-6
- ↑ A bágyi templom története a Székelyudvarhelyi Református Egyházmegye honlapján. [2018. március 10-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. március 9.)
- ↑ Bágyi Vár-fesztivál. (Hozzáférés: 2013. július 12.)[halott link]