Mezőszentmihály
Mezőszentmihály (Sânmihaiu de Câmpie) | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Fejlesztési régió | Északnyugat-romániai fejlesztési régió | ||
Megye | Beszterce-Naszód | ||
Község | Mezőszentmihály | ||
Rang | községközpont | ||
Irányítószám | 427260 | ||
Körzethívószám | 0x63[1] | ||
SIRUTA-kód | 34486 | ||
Népesség | |||
Népesség | 623 fő (2021. dec. 1.) | ||
Magyar lakosság | 5 (2011)[2] | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 256 m | ||
Időzóna | EET, UTC+2 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Mezőszentmihály (románul Sânmihaiu de Câmpie) település Romániában, Beszterce-Naszód megyében.
Fekvése
Tekétől nyugatra, a Lekence bal partján, Besztercétől délre, Lompérd és Fűzkút között fekvő település.
Nevének eredete
Nevét valószínűleg Szent Mihály tiszteletére szentelt templomáról kapta, amely később nyomtalanul eltűnt.
Története
1283-ban Zentmyhaltelke néven említik először. A település a Tomaj nemzetség tagjainak birtokai közé tartozott.
Későbbi névváltozatai: 1322-ben p.Zenthmihaltelke, Zenthmyhalteluke, 1357-ben p. Zenmihaltelku, 1360-ban Zenth-Myhalthelke, 1374-ben p. Zenthmihaltelke, . 1381: p. Zentmyhaltelke,
1319-ben v. Scenmihaltelukenéven említették. Ekkor a Tomaj nemzetségből szármzó Losonci Dénes fiai osztoztak meg rajta, és Losonci Tamásnak jutott, majd 3 évvel később, 1322-ben Tamás és fiai 100 M-ért eladták Tivan fia Balázsnak. 1329-ben Budatelke határosaként szerepelt, de említették Búza metálisában is a Lompérthegyese felőli oldalon (Gy 3: 372).
1329-ben t. Zentmihalfolwa ~ Zentmihalteleke néven a régeni uradalom tartozéka volt. 1501-ben p. Zenth Mihaltelke a Bánffy, Losonczi; Harinnai Farkas, Bongárti Porkoláb és Tótőri-birtok; a besztercei apácáké is volt. 1455: Tótőri Pálnak idevaló kenéze ura nevében járt el. 1501-ben a besztercei Szűz Mária-kolostor apácáit vezessék be Zenthmihalthelke (ama rész kivételével, amelyet Farkas Tamás korábban Bongárti Porkoláb Demeternek adományozott), továbbá a falu alatt dél felé fekvő ZenthMyhalthelky Tho nevű halastóba és a rajta levő háromkerekű malom két részébe. Vajdai emberek: Széplaki Erdős János és Kajtor Gergely, Monyarosi Gyula László voltak. 1501-ben Széplaki Kajtor Gergely vajdai ember és a konvent tanúbizonysága szerint Pál frater pap a besztercei Szűz Mária-kolostor apácáit beiktatta az itteni egészbirtokba.
A trianoni békeszerződésig Kolozs vármegye Mezőörményesi járásához tartozott.
Lakossága
1910-ben 1016 fő lakta a települést, ebből 823 román, 110 magyar, 83 cigány volt.
2002-ben 712 lakosa volt, ebből 610 román, 93 cigány és 9 magyar.
Források
- Léstyán Ferenc: Megszentelt kövek: A középkori erdélyi püspökség templomai I–II. 2. bőv. kiadás. Gyulafehérvár: Római Katolikus Érsekség. 2000. ISBN 973-9203-56-6
Hivatkozások
- ↑ "x" a telefonszolgáltatót jelöli: 2–Telekom, 3–RDS
- ↑ Varga E. Árpád: Erdély etnikai és felekezeti statisztikái a népszámlálási adatok alapján, 1852–2011: Beszterce-Naszód megye. adatbank.ro