Krisztinavárosi Havas Boldogasszony-plébániatemplom
Havas Boldogasszony-plébániatemplom | |
![]() | |
Vallás | Keresztény |
Felekezet | Római katolikus |
Egyházmegye | Esztergom-budapesti |
Egyházközség | Budapest Budai-Középső espereskerület |
Püspök(ök) | Erdő Péter bíboros, prímás, esztergom-budapesti érsek |
Pap(ok) | Tampu-Ababei József (plébános) |
Építési adatok | |
Építése | 1795 |
Stílus | copf |
Felszentelés | Ismeretlen |
Felszentelő | Ismeretlen |
Elérhetőség | |
Település | Budapest, I. kerület |
Koordináták | é. sz. 47° 29′ 49″, k. h. 19° 01′ 53″47.496944°N 19.031389°E |
Hely | 1016 Budapest, Mészáros u. l. |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
A Havas Boldogasszony-plébániatemplom weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Havas Boldogasszony-plébániatemplom témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A krisztinavárosi Havas Boldogasszony-plébániatemplom római katolikus templom Budapest I. kerületében, a Krisztina téren. Műemléki védelmet élvez.[1] Helyi elnevezései Krisztina téri templom, Krisztina-templom vagy Alsó-Krisztina (a Felső-Krisztina néven emlegetett, hivatalosan Keresztelő Szent János-templom az Apor Vilmos téren található).
Történelem
[szerkesztés]Buda lakosságát a 17. század végén, 18. század elején pestisjárványok pusztították. Franczin Péter Pál itáliai származású kéményseprő mester, a Budai Várban lakó módos polgár 1694-ben fogadalmat tett, hogy ha ő és családja megmenekül, elzarándokol az észak-itáliai Vigezzo-völgy Mária-kegyhelyére, Ré községbe az ottani Vérehulló Szűzanya kegyképéhez. A zarándoklatról a kegykép másolatával tért vissza Budára, és budai szőlejében fából fogadalmi kápolnát emeltetett. A kegyképet az akkor még Vérkápolnának nevezett épületben helyezte el. Az 1723-as tűzvészben a kápolna leégett, a kegykép azonban átvészelte azt. Az immár kőből újjáépített kápolna zarándokhely lett; eleinte jezsuiták, majd karmeliták gondozták. 1751-ben Mária Terézia királynő is meglátogatta a kegyképet. 1757-ben XIV. Benedek pápa hozzájárult, hogy a Vérkápolna búcsúja Havas Boldogasszony ünnepén, augusztus 5-én legyen.[2][3]
A lelkipásztori feladatokat 1791-től 1821-ig ferencesek látták el a budavári plébániáról. Krisztinaváros kiépülésének köszönhetően nagyobb templomra lett szükség, amelynek alapkövét 1795. szeptember 13-án rakták le, és két év alatt épült fel Groll Fábián ferences atya irányításával, Hikisch Kristóf tervei szerint. Hikisch terveiből, a főhomlokzat lendületesen hullámzó alakja pénz hiányában sajnos nem épülhetett meg. Helyette feszesen síkba komponált, lehiggadt homlokzat készült.[4] A régi kegykép az új templomban is főhelyet kapott. (A kegyképnek két másolata is van, a makkosmáriai templom és a Pesti Ferences Templom oltárképe.[3]) A mellékoltárképek (Szent Anna, Fájdalmas Anya, Nepomuki Szent János és Mária Magdolna) 1811 és 1815 között készültek el. 1821-ben önállósult a krisztinavárosi plébánia; első plébánosa Majsch Jakab lett. A Budai Vár 1849-es ostroma idején a templom tetőzete erősen megrongálódott. A hibákat Hild József irányításával javították ki. A tető után néhány évvel a homlokzaton több módosítást hajtottak végre. A főhomlokzat fölötti tornyot is átépítették.
A krisztinavárosi templomban tartotta esküvőjét gróf Széchenyi István és Seilern Crescence 1836. február 4-én,[5][6] és napra házasságuk első évfordulóján itt keresztelték 1837. február 3-án született első gyermeküket, Bélát.[7] Ugyancsak itt keresztelték 1848. augusztus 5-én az akkor 10 napos – és a „fizikusok fejedelmévé” lett – Eötvös Lorándot.[8] Továbbá ugyancsak itt tartotta esküvőjét „az anyák megmentője”, Dr. Semmelweis Ignác és Weidenhoffer Mária 1857. június 1-jén. 1877–78 között egy éven át itt segédlelkészkedett az ifjú Csernoch János, a későbbi bíboros, a Magyar Királyság érsekprímása.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/dc/Krisztinav%C3%A1ros_in_1875.jpg/300px-Krisztinav%C3%A1ros_in_1875.jpg)
1919. június 22-én Cserny József egy fél század vöröskatona élén rátámadt a templom körül úrnapi körmenetet járó hívekre, és több lövést adott le rájuk; dr. Dénes Artúr ügyvéd a támadásban életét vesztette.[9]
A templom mai alakját az 1943–1944-es[10] bővítéssel nyerte el: Brestyánszky Tibor és Borsos László[11] építész irányításával a templomot a szentély irányában kibővítették (meghosszabbították). Az eredeti 1796-os főoltár megóvása érdekében első lépésben az oltárépítmény alá síneket helyeztek el, majd acél görgőkön kézi csörlőkkel arrébb vontatták. Ezután a szentélyfalakat is hasonló technológiával tolták utána. Az így szabaddá vált helyre szegmensíves záródású kis kereszthajót falaztak. A templom restaurálása során feltárták a szentély eredeti kupola-freskóját.[3][12][13] A II. világháború alatt Szabó Imre későbbi püspök volt a plébános.
1956-ban és azután is rendszeresen orgonált a templomban Czigány György[14], és itt működött 1972-85 között az egyik első hazai templomi beatzenekar, a Credo együttes.
1993-ban alapították a plébániához tartozó Szent Gellért Katolikus Általános Iskolát, amely 1997-ben gimnáziummal bővülve 12 évfolyamos iskolává vált. A templom és a gimnázium közötti téren áll Budapest legrégibb Szeplőtelen fogantatás szobrának másolata (az eredetit 1927-ben a Fővárosi Múzeumba szállították[1]).[2] A plébánia 2007-ben Szent Flórián-szobrot állíttatott az észak-budai tűzoltási és mentési parancsnokság Kosciuszkó Tádé utcai laktanyájának udvarán a szolgálatteljesítés közben életüket vesztett tűzoltók emlékére, a műegyetemi lőtértűz hősi halottaira is emlékezve.[15][16]
Papjai
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/01/Church_of_Krisztinav%C3%A1ros_by_night.jpg/180px-Church_of_Krisztinav%C3%A1ros_by_night.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f6/Church_of_Krisztinav%C3%A1ros_main_front.jpg/180px-Church_of_Krisztinav%C3%A1ros_main_front.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b7/Church_of_Krisztinav%C3%A1ros_North_Wall_memorial_plaque_of_J%C3%A1nos_Csernoch.jpg/180px-Church_of_Krisztinav%C3%A1ros_North_Wall_memorial_plaque_of_J%C3%A1nos_Csernoch.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/57/KrisztinavarosFotoThalerTamas1.jpg/220px-KrisztinavarosFotoThalerTamas1.jpg)
Plébánosok
[szerkesztés]Év | Név | Megjegyzés |
---|---|---|
1821–1839 | Majsch Jakab | A vári plébániától önállósult krisztinavárosi plébánia első plébánosa[2][17] |
1839–1843 | Fauser Antal | [17] |
1843–1851 | Muhay Ignác | [17] |
1851–1869 | Funk Károly | [17] |
1869–1915 | Rostaházy Kálmán | [17] |
1915–1932 | Zelliger Vilmos | [17] |
1932–1944 | Knébel Miklós | [17] |
1944–1972 | Szabó Imre | A II. világháború alatt plébános, később püspök[2][17] |
1972–1981 | Gyimóthy Károly | [17] |
1981–1982 | Khirer Vilmos | [17][18] |
1982–2002 | Várhegyi István | [17][19] |
2002 | Cseh László Zoltán | Plébániai kormányzó[20] |
2002–2020 | Vigassy Mihály | [21][22] |
2020 | Depaula Flavio Silvio SVD | Plébániai kormányzó[23][24] |
2020- | Tampu-Ababei József | [24][25] |
Káplánok
[szerkesztés]Év | Név | Megjegyzés |
---|---|---|
1849–1850 | Rimely Károly | [26] |
(...) | ||
1877–1878 | Csernoch János | segédlelkész |
(...) | ||
1944–1947 | Fundelius Vilmos | [27] |
(...) | ||
1953–1957 | Kerényi Lajos | [28] |
1956–1958 | Nagy László | [29] |
(...) | ||
1964–1974 | Rozsályi Zoltán | [30] |
(...) | ||
1977–1983 | Blanckenstein Miklós | [31] |
(...) | ||
1984–1985 | Beran Ferenc | [32] |
1985–1994 | Spick Károly | [33] |
1994–1996 | Fülöp Ákos | [34] |
1996–2002 | Cseh László Zoltán | [35] |
2002–2003 | Cserha István | [36] |
2003–2005 | Androvich Tamás | [37] |
2005–2008 | Kálmán Antal | [38] |
2008–2010 | Erdődi Ferenc | [39] |
2010–2012 | Török Csaba | [40] |
2013–2015 | Bakos Zsolt | Kisegítő lelkész (nem káplán)[41] |
2015–2017 | Lakatos Bence | [42] |
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Krisztinavárosi római katolikus templom. műemlékem.hu. (Hozzáférés: 2008. augusztus 1.)
- ↑ a b c d Összefoglaló. Krisztinavárosi Havas Boldogasszony Plébánia. [2008. június 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. augusztus 1.)
- ↑ a b c Dr. Kis Csongor OFM: Templomunk története. Kovács Bánk OFM. [2013. május 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. augusztus 1.)
- ↑ http://budapestcity.uw.hu/03-muemlekek/01/Krisztinavarosi-plebaniatemplom/tervrajz-m.jpg[halott link]
- ↑ Saly Noémi: A Krisztinaváros és a Philadelphia. Budapesti Negyed 12-13 (1996/2-3). Budapesti Negyed, 1996. [2008. február 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. május 12.)
- ↑ Kovács Bánk honlapja – a többi forrás fényében valószínűleg tévesen – 1830. február 4-ét ír.
- ↑ Széchenyi István: Napló. Válogatta, szerkesztette, a fordítást ellenőrizte, a jegyzeteket és a szerkesztői utószót írta Oltványi Ambrus. Bp.: Osiris, 2002, 738–739. o.
- ↑ Plósz Katalin M. Georgia SSND: Hol született Eötvös Loránd?. Fizikai Szemle 2003/9. 346. o.. KFKI, 2003. (Hozzáférés: 2008. augusztus 1.)
- ↑ Nagy Sándor: Vörös megtorlás a fehér Budán (magyar nyelven). Rubicon, 2011. (Hozzáférés: 2011. szeptember 1.)
- ↑ A források ellentmondásosak. A plébánia honlapja és Saly Noémi cikke szerint 1940, a nol cikk szerint 1943, Kovács Bánk honlapja és az egyházmegye honlapja szerint 1944, az MTV műsora szerint 1943–44 a bővítés időpontja.
- ↑ http://www.pontmagazin.hu/pm111659.html Archiválva 2007. december 24-i dátummal a Wayback Machine-ben - A 20. századi irányzatok
- ↑ HORLER Miklós: Budapest műemlékei I., In: Magyarország műemléki topográfiája, Akadémia Kiadó, Bp., 1955, 764–772. o.
- ↑ Csordás Lajos: Miről mesélnek a pesti templomok?. Népszabadság Online, 2008. március 24. [2008. május 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. augusztus 1.)
- ↑ László Dóra: Az alkotás az élet igenlése (magyar nyelven). Heti Válasz, 2011. augusztus 23. [2011. szeptember 10-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. szeptember 1.)
- ↑ Erdő Péter bíboros felavatta Szent Flórián szobrát (magyar nyelven). Magyar Kurír, 2007. május 2. (Hozzáférés: 2020. május 23.)
- ↑ Szent Flórián-szobor (magyar nyelven). Köztérkép. (Hozzáférés: 2020. május 23.)
- ↑ a b c d e f g h i j k Krisztinavárosi Havas Boldogasszony plébánia. Katolikus lexikon. katolikus.hu, 2000. [2008. április 3-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. augusztus 1.)
- ↑ Khirer Vilmos dr.. Esztergom-Budapesti főegyházmegye. [2012. február 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. szeptember 1.)
- ↑ Várhegyi István. Esztergom-Budapesti főegyházmegye. [2008. május 31-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. augusztus 1.)
- ↑ Cseh László Zoltán. Esztergom-Budapesti főegyházmegye. [2008. május 31-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. augusztus 1.)
- ↑ Vigassy Mihály. Esztergom-Budapesti főegyházmegye. [2014. november 1-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. augusztus 1.)
- ↑ Elhunyt Vigassy Mihály pápai prelátus. Magyar Kurír, 2020. március 21.
- ↑ Hirdessétek a háztetőkről – Karanténpassió a Krisztinavárosban (magyar nyelven). Magyar Kurír, 2020. április 9. (Hozzáférés: 2020. május 23.)
- ↑ a b Személyi változások 2020-ban a katolikus egyházmegyékben. (Hozzáférés: 2021. január 26.)
- ↑ https://krisztinatemplom.hu/plebaniai-informaciok/papjaink/
- ↑ Magyar katolikus lexikon XI. (Pob–Sep). Főszerk. Diós István; szerk. Viczián János. Budapest: Szent István Társulat. 2006.
- ↑ Fundelius Vilmos. Esztergom-Budapesti főegyházmegye. [2015. július 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. július 6.)
- ↑ Kerényi Lajos. Esztergom-Budapesti főegyházmegye. [2015. április 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. március 11.)
- ↑ Nagy László. Esztergom-Budapesti főegyházmegye. [2015. július 8-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. július 6.)
- ↑ Rozsályi Zoltán. Esztergom-Budapesti főegyházmegye. [2015. július 8-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. július 6.)
- ↑ Blanckenstein Miklós. Esztergom-Budapesti főegyházmegye. [2012. február 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. március 11.)
- ↑ Beran Ferenc. Esztergom-Budapesti főegyházmegye. [2008. március 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. március 11.)
- ↑ Spick Károly. Esztergom-Budapesti főegyházmegye. [2016. március 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. március 11.)
- ↑ Fülöp Ákos. Esztergom-Budapesti főegyházmegye. [2014. november 1-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. március 11.)
- ↑ Cseh László Zoltán. Esztergom-Budapesti főegyházmegye. [2008. május 31-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. március 11.)
- ↑ Személyi változások az Esztergom-budapesti Főegyházmegyében. Új Ember, 2002. július 28. [2011. április 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. április 27.)
- ↑ Magyar pap - Kanadából - Vendégségben Androvich Tamásnál. Új Ember, 2005. február 13. [2009. június 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. december 7.)
- ↑ Kálmán Antal. Esztergom-Budapesti főegyházmegye. [2011. május 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. március 11.)
- ↑ Erdődi Ferenc. Esztergom-Budapesti főegyházmegye. [2012. február 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. március 11.)
- ↑ Török Csaba dr.. Esztergom-Budapesti főegyházmegye. [2016. március 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. március 11.)
- ↑ Bakos Zsolt. Esztergom-Budapesti főegyházmegye. [2014. november 1-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. június 22.)
- ↑ Lakatos Bence. Esztergom-Budapesti főegyházmegye. [2016. április 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. június 22.)
További információk
[szerkesztés]- Krisztinavárosi Havas Boldogasszony Plébánia
- Budapest-Krisztinaváros - Havas Boldogasszony plébánia, Esztergom-Budapesti főegyházmegye
- Krisztinavárosi Havas Boldogasszony plébánia, Katolikus lexikon
- Filmhiradó a szentély eltolásáról[halott link], MTV, Unokáink sem fogják látni… - 209. adás
- Filmfelvétel a szentély eltolásáról (vimeo.com)
- Krisztinavárosi római katolikus templom, műemlékem.hu
- Fénykép a templomról[halott link]