Felsőrákos (település)
Felsőrákos (Racoșul de Sus) | |
![]() | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Történelmi régió | Székelyföld |
Fejlesztési régió | Közép-romániai fejlesztési régió |
Megye | Kovászna |
Rang | falu |
Községközpont | Barót |
Irányítószám | 525105 |
SIRUTA-kód | 63508 |
Népesség | |
Népesség | 764 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | 833 (2011)[1] |
Földrajzi adatok | |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Felsőrákos (románul: Racoșul de Sus, németül: Kormosbach) falu Romániában, Kovászna megyében. 1992-ben 996 lakosából 990 magyar, 5 román, 1 cigány volt.
Felsőrákostól délre található a környék egyik legnagyobb külszíni szénbányája. 2008 májusában egy szinte teljesen ép, 2,5 millió éves masztodoncsontvázat találtak itt.[2] A leletet jelenleg a baróti Erdővidék Múzeumában tárolják.[3]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c3/Felsorakos.jpg/200px-Felsorakos.jpg)
Fekvése
[szerkesztés]Sepsiszentgyörgytől 30 km-re északnyugatra, Baróttól 4 km-re nyugatra, a Kormos-patak jobb partján fekszik.
Nevének eredete
[szerkesztés]Nevét azért kapta, mert patakjaiban sok volt a rák.
Története
[szerkesztés]1235-ben említik először. A falunak már a 13. században lehetett temploma.
Itt zajlott le az 1848–49-es forradalom és szabadságharc egyik jeles momentuma: a rikai csata, melyben Gábor Áron is részt vett.
1910-ben 1270 lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Udvarhely vármegye Miklósvári járásához tartozott. Határában lignittelepek találhatók, bányáját 1969-ben nyitották meg.
Látnivalók
[szerkesztés]- A Verczer farka nevű helyen a hagyomány szerint egykor vár állott, Orbán Balázs római castrumot feltételezett itt.
- Az alsórákosi határra eső 822 m magas hegycsúcson Tepő- vagy Kecskés várának nevezett kora középkori vár romjai láthatók.
- A temető feletti 576 m magas Várhegyen is vár állhatott egykor, de ennek semmi nyoma nem látható.
- Unitárius temploma gótikuseredetű, 1795-ben barokk stílusban építették újjá.
- Borvizeiről is híres, a Mária-forrás vízét 1886-tól 1930-as évekig palackozták.
Híres emberek
[szerkesztés]- Itt született Lőrinczi László (1898–1981) unitárius lelkész, egyházi író, mezőgazdasági szakíró.
- Itt született Kolumbán Mózes (1904–1973) orvos, műfordító, a marosvásárhelyi Orvosi és Gyógyszerészeti Intézet egykori tanára.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Varga E. Árpád: Erdély etnikai és felekezeti statisztikái a népszámlálási adatok alapján, 1852–2011: Kovászna megye. adatbank.ro
- ↑ 2.5 million-year-old mastodon unearthed in Romania
- ↑ Őselefánt Erdővidéken: Masztodon csontváz a baróti múzeumban. [2014. augusztus 8-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. november 7.)