Gnézda
Gnézda (Hniezdne) | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Kerület | Eperjesi |
Járás | Ólublói |
Rang | község |
Első írásos említés | 1275 |
Polgármester | Viktor Selep |
Irányítószám | 065 01 |
Körzethívószám | 052 |
Forgalmi rendszám | SL |
Népesség | |
Teljes népesség | 1428 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 81 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 534 m |
Terület | 17,98 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Gnézda weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Gnézda témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Gnézda, (szlovákul: Hniezdne, korábban Gňazda, németül: Kniesen) község Szlovákiában, az Eperjesi kerület Ólublói járásában.
Fekvése
Ólublótól 4 km-re nyugatra, az 543-as és 77-es utak kereszteződésében, a Poprád-folyó partján fekszik.
Története
A települést egy Miklós nevű bíró alapította a 13. század közepén a német soltészjog alapján "Gnezdna" néven. 1286-ban "Knysen" néven említik először. 1412-ben Zsigmond királytól szabad királyi városi rangot kapott. 1412-től 1772-ig Lengyelországhoz tartozott. Később újabb privilégiumokat kapoot, melyek közül a legjelentősebb, hogy 1562-ben és 1566-ban megerősítették ősi adómentességi jogait. Ebben az időszakban kezdett kifejlődni a kézművesség is a városban. Lakói közt szabók, csizmadiák, kovácsok, sörfőzők voltak, akik 1636-ban céhekbe tömörültek. A 17. században alapították a település első egyházi iskoláját. 1696-ban egy tűzvészben 96 lakóház égett le, 1706-ban az egész város a templommal együtt leégett. Városképe a 18. század folyamán kezdett kialakulni, amikor számos későbarokk ház épült itt. A 19. században épültek jelentősebb épületei, 1820-ban a templom, 1840-ben a régi iskola, 1880-ban a városháza épült meg. Kénes forrására ekkor épült fel az első fürdő is, melyet a 20. század első felében korszerűsítettek, de a második világháborúban tönkrement. 1828-ban 1340 lakosa volt, akik főként mezőgazdasággal foglalkoztak. Az 1877-es tűzvészben a templomtól a kismalomig az összes ház leégett.
Vályi András szerint "GNAZNA. Knizen, Gnazdo. Mező Város, Szepes Vármegyében, földes Ura a’ Királyi Kamara, lakosai leginkább katolikusok, fekszik Podolinhoz nem meszsze, Poprád vizéhez is közel; egy azok a’ Városok közzűl, mellyeket Zsigmond Király a’ Lengyeleknek elzálogosított vala. Határja középszerű, réttye, legelője elég, fája mind a’ két féle, második Osztálybéli."[2]
Fényes Elek szerint "Gnezda (Knezda, Kniezen), Szepes várm., a XVI. Szepesi városokhoz tartozó, a Poprád bal partján, ut. p. Lublyóhoz 3/4 órányira: 1338 kath., 3 evang. lak. Kath. paroch. templom. Német lakosi földmivelésből, mesterségekből, s kereskedésből élnek. " [3]
1912-ben egy újabb tűzben a templom és tornya is károkat szenvedett. A trianoni békeszerződés előtt Szepes vármegye Ólublói járásához tartozott. Lakossága 1946-ig német többségű volt, ekkor a németeket kitelepítették.
Népessége
1910-ben 1080, többségben német lakosa volt, jelentős szlovák kisebbséggel.
2001-ben 1394 lakosából 1332 szlovák volt.
2011-ben 1463 lakosából 1338 szlovák és 72 roma volt.
Neves személyek
- Itt született 1813 körül Fuker András magyar orvosdoktor, szemész.
- Itt született 1845-ben Karsch Lollion kanonok, teológiai doktor és plébános.
- Itt hunyt el 1963-ban Jurán Vidor tanító, vadász, író, szerkesztő.
Nevezetességei
- Szent Bertalan apostol tiszteletére szentelt római katolikus plébániatemploma 1820-ban épült klasszicista stílusban. Barokk oltárai a 18. században készültek.
- A városháza épülete 1880-ban épült.
- A központban a 18. századi szepességi építészet számos gyöngyszeme látható, falain a Szent Családot, a Szent Keresztet és Szent Flóriánt ábrázoló faliképekkel.
Jegyzetek
- Olekšák, Peter 2019: Kostol sv. Bartolomeja v Hniezdnom v kultúrno-historických súvislostiach.
- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.