Szentmihályfalva
Szentmihályfalva (Šarišské Michaľany) | |
A Szent Mihály templom. | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Kerület | Eperjesi |
Járás | Kisszebeni |
Első írásos említés | 1248 |
Polgármester | Vincent Leššo |
Irányítószám | 082 22 |
Körzethívószám | 051 |
Forgalmi rendszám | SB |
Népesség | |
Teljes népesség | 2759 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 303 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 298 m |
Terület | 9,33 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Szentmihályfalva weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Szentmihályfalva témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Szentmihályfalva (szlovákul: Šarišské Michaľany) falu Szlovákiában, az Eperjesi kerület Kisszebeni járásában.
Fekvése
[szerkesztés]Kisszebentől közúton 13 km-re délkeletre, a Tarca bal partján.
Története
[szerkesztés]1248-ban IV. Béla király oklevelében „Szent Mihaly” néven említik először, de a falu valószínűleg korábban keletkezett. Ekkor már állt Szent Mihály arkangyal tiszteletére szentelt temploma. 1403-ban a falut Sáros várának uradalmaként említik. 1427-ben 28 portát számoltak össze. A 16. században a Darholc és a Rakaczay család birtoka, később több birtokosa is volt. 1787-ben 80 házban 600 lakos élt itt.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „SZENT MIHÁLY. Népes tót falu Sáros Várm. földes Ura Gr. Szirmay Uraság, a’ kinek kastéllyával ékesíttetik, lakosai katolikusok, fekszik az ország útban, Eperjes, és Szeben között; Ispotállya is vagyon; határbéli földgyei középszerűek.”[2]
1828-ban 82 háza és 622 lakosa volt.
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Szent-Mihály, Mihalyaszi, tót falu, Sáros vmegyében, az Eperjestől Szebenbe vivő országutban: 601 kath., 27 evang., 14 zsidó lak. Kath. paroch. templom. Határa a jobbak közül való a megyében, különösen a Tarcsa mentiben lévő rétjei nagyon jók. Van erdeje s egy kastélya. Földes ura gr. Szirmay.”[3]
A 19. század végén és a 20. század elején számos lakos vándorolt ki a tengerentúlra. A trianoni diktátum előtt Sáros vármegye Kisszebeni járásához tartozott.
Népessége
[szerkesztés]1910-ben 602, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.
2001-ben 2658 lakosából 2445 szlovák és 155 cigány volt.
2011-ben 2832 lakosából 2601 szlovák és 57 cigány.
2021-ben 2759 lakosából 2575 szlovák, 27 cigány (+91), 13 (+39) ruszin, 20 egyéb és 124 ismeretlen nemzetiségű volt.[4]
Neves személyek
[szerkesztés]- Itt született 1902-ben Tibor Mátyás jezsuita csillagász, a kalocsai obszervatórium igazgatója, a Szent István Akadémia tagja.
Nevezetességei
[szerkesztés]- Szent Mihály tiszteletére szentelt római katolikus temploma 1785-ben épült.
- Szent Kereszt Felmagasztalása tiszteletére szentelt görögkatolikus kápolnája 1585-ben épült, 1796-ban átépítették.
- A Szirmay család kastélya 1585-ben épült reneszánsz stílusban, 1736-ban barokk kápolnával bővítették.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
- ↑ ma7.sk