Szent Mihály-székesegyház (Veszprém)
Szent Mihály-főszékesegyház | |
![]() | |
Vallás | kereszténység |
Felekezet | római katolikus |
Egyházmegye | Veszprémi főegyházmegye |
Egyházközség | veszprémi Szent Mihály-plébánia |
Védőszent | Mihály arkangyal |
Pap(ok) | Nagy Károly, Takáts István |
Főesperes | Szabó János |
Kanonok | 6 |
Építési adatok | |
Építése | 18. század |
Stílus | neoromán |
Építtetője | I. István |
Alapadatok | |
Torony | 2 |
Elérhetőség | |
Település | Veszprém |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Szent Mihály-főszékesegyház témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A veszprémi Szent Mihály-főszékesegyház a Veszprémi főegyházmegye főtemploma. Az eredeti templom az államalapítás korában épült, minden bizonnyal ez Magyarország legrégibb székesegyháza. Mai formáját 1910-re érte el. A várban, pontosabban a Szentháromság tér északi oldalán elhelyezkedő neoromán stílusú épület két tornya a város számos pontjáról látható. A templom 1981 óta bazilika.
Története
[szerkesztés]Alapítása
[szerkesztés]Régészeti leletek utalnak arra, hogy már a 10. században is templom állt a helyén. A Pannonhalmi alapító oklevél (1001) elsőként tesz említést a székesegyházról; későbbi oklevelek rendszeresen Magyarország legrégibb székesegyházának nevezik.
Abban, hogy Veszprém a királynék városává vált, minden bizonnyal nagy szerepet játszott, hogy a székesegyházat maga Gizella királyné alapította, vagy legalábbis különös figyelmet szentelt rá, bár erre nincs konkrét bizonyíték. I. István király nagyobbik legendája így ír erről:
"Hogy ő, Gizella, Isten tiszteletének csinosításában miképp viselkedett, az Istennek szolgálók gyülekezetei iránt mely buzgónak s jótevőnek mutatkozott, arról a mai napig tanúskodnak számos egyház [ = itt: templom, gyülekezet] keresztjei, edényei és csodálatos mesterséggel készített vagy szőtt oltári ékességei. Mindenekelőtt pedig a veszprémi püspökség egyháza, melyet alapkövétől kezdve minden, Isten szolgálatához szükséges arany- és ezüstneművel és sokféle ruhával fölékesített."
A templomot Mihály arkangyal, a mennyei seregek vezére védi; elnevezésében egyes feltételezések szerint szerepet játszhatott, hogy az egyházmegye területén komoly harcot igényelt a lakosság keresztény hitre való áttérítése a veszprémi püspökséghez tartozott egyebek mellett Koppány vezér központja, a mai Somogy vármegye területe is).
A székesegyház első feltételezett ábrázolása a magyar királyok Veszprémben, a székesfehérvári Nagyboldogasszony-bazilika részére készült – ma a Nemzeti Múzeumban őrzött – koronázási palástján látható. Ezen Gizella királyné egy torony nélküli templom modelljét tartja kezében. Azonban valószínűbb, hogy a makett a székesfehérvári bazilika stilizált ábrázolása.
Bővítések, újjáépítések
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/80/Veszprem-szent-mihaly.jpg/240px-Veszprem-szent-mihaly.jpg)
I. István uralkodása után a háromhajós, román stílusú székesegyházat két toronnyal bővítették.
Az 1380-as veszprémi tűzvészt követően a katedrálist gótikus stílusban építették újjá, felszentelésére 1400-ban került sor. Ebből a korból származik a még ma is meglévő altemplom. Az épület többi része a török időkben pusztult el.
A székesegyház újjáépítése a 18. század elejéig váratott magára. Ekkor a templom barokk külsőt kapott. Végül 1907 és 1910 között Aigner Sándor tervei szerint neoromán stílusban épült újjá, az épület – feltételezett – eredeti külsejét alapul véve. A gótikus szentélyt és az altemplomot ugyanakkor megőrizték. Az épület üvegablakai a második világháború alatt megsemmisültek; a ma láthatók Árkayné Sztehlo Lili munkái.
1981-ben II. János Pál pápa a székesegyházat basilica minor rangra emelte.
2005 szeptemberében megkezdődtek a bazilika újabb restaurációs munkálatai. Elsőként a két tornyot újították fel. 2010-re állami támogatásból a templom külseje és belseje is megújult.
Leírása
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d5/Szent_Mih%C3%A1ly-sz%C3%A9kesegyh%C3%A1z_%28Veszpr%C3%A9m%29_l%C3%A9gi_felv%C3%A9telen.jpg/265px-Szent_Mih%C3%A1ly-sz%C3%A9kesegyh%C3%A1z_%28Veszpr%C3%A9m%29_l%C3%A9gi_felv%C3%A9telen.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2c/A_veszpr%C3%A9mi_Szent_Mih%C3%A1ly-sz%C3%A9kesegyh%C3%A1z%2C_l%C3%A9gi_fot%C3%B3.jpg/265px-A_veszpr%C3%A9mi_Szent_Mih%C3%A1ly-sz%C3%A9kesegyh%C3%A1z%2C_l%C3%A9gi_fot%C3%B3.jpg)
Belseje
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6b/Sz%C3%A9kesegyh%C3%A1z_%2810682._sz%C3%A1m%C3%BA_m%C5%B1eml%C3%A9k%29_3.jpg/240px-Sz%C3%A9kesegyh%C3%A1z_%2810682._sz%C3%A1m%C3%BA_m%C5%B1eml%C3%A9k%29_3.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/92/Undercroft_in_the_Veszpr%C3%A9m_Cathedral-2016-05-07-_%2883%29.jpg/240px-Undercroft_in_the_Veszpr%C3%A9m_Cathedral-2016-05-07-_%2883%29.jpg)
A templom főhajóját kazettás síkmennyezet fedi. Az oszlopfőket az Árpád-kori faragványok mintájára alakították ki az 1907 és 1910 közötti felújítás során. A mellékhajókban két-két oltár foglal helyet: az északiban (a főbejárattól balra) a Mária mennybemenetele- és a Szent György-, a déliben (a főbejárattól jobbra) pedig a Szent Anna- és a Szent Imre-oltár. A templom falképei Szirmay Antal munkái; egyebek mellett az Árpád-ház szentjeit, Nagy Szent Gergelyt, Nepomuki Szent Jánost és Hippói Szent Ágostont, valamint a négy evangélistát ábrázolják.
Az üvegablakokon Szent Istvánt, Szent Margitot, Boldog Ilonát, Gizella királynét, Szent Józsefet és Szent Gellértet láthatjuk.
A székesegyház Boldog Gizella királyné jobb alkarcsontját ereklyeként őrzi.
A gótikus altemplom főtermében helyezték el Bánáss László és Beriszló Péter veszprémi püspökök sírkövét. Egy innen nyíló kis helyiségben Padányi Biró Márton püspök 1762-ben készült barokk síremléke kapott helyet.
Harangjai
[szerkesztés]A székesegyháznak öt harangja van. Egy az északi, négy a déli toronyban.
Északi torony:
- Szentháromság-nagyharang: 3500 kg súlyú, 177 cm átmérőjű, H0 alaphangú. 1725-ben készült Franz Ulrich Scheichel harangöntőnél Bécsben. Magyarország nagyharangjai közül ez a legrégebbi, a székesegyház egyetlen eredeti harangja, a mérete miatt nem rekvirtálták el, ugyanis nem fért volna ki a toronyból. Ez a harang a legidősebb 20 mázsa feletti harangja az országnak.
Déli torony:
- Szent István-harang: 969,5 kg-os, 125 cm alsó átmérőjű, Disz1 hangú. 1937-ben Szlezák László, aranykoszorús mester öntötte, Budapesten.
- Beöthy/Szent József-harang: 700 kg-os, 110 cm alsó átmérőjű, F1 hangú. 1974-ben Gombos Lajos öntötte Őrbottyánban.
- Szent Anna-harang: 220 kg-os, 79 cm alsó átmérőjű, Cisz2 hangú. 1937-ben Szlezák László, aranykoszorús mester öntötte, Budapesten.
- Lélekharang: 125 kg-os, 63 cm az alsó átmérője, Disz2 hangú. 1937-ben Szlezák László, aranykoszorús mester öntötte, Budapesten.
A II. világháború előtt 6 harangja volt, melyek közül Szlezák László harangöntőmester készített 1937-ben. Ezek közül kettőt rekviráltak: az 1700 és 500 kilogramm súlyút. Az előbbit a mai napig nem pótolták.
Irodalom
[szerkesztés]- Katolikus templomok Magyarországon. Hegyi & Társa Kiadó, Budapest, 1991.
- Szelényi Károly: Veszprém. Magyar Képek Kiadó, 2000.