Strenči
Strenči | |||
![]() | |||
A pszichiátriai intézet | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Tájegység | Vidzeme | ||
Alapítás éve | 1928 | ||
Irányítószám | LV-4730 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 957 fő (2024. jan. 1.)[1] | ||
Földrajzi adatok | |||
Időzóna | UTC+2 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Strenči weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Strenči témájú médiaállományokat. |
Strenči (németül: Stackeln) kisváros Lettországban.
Fekvése
[szerkesztés]Strenči Lettország második legnagyobb folyójának, a Gaujának partján, a Riga–Tartu-vasútvonal mentén található. A település Vidzeme tájegység tőzegben nagyon gazdag területén helyezkedik el. Jelentős közlekedési csomópont és egészségügyi központ. A várostól 25 km-re van az észt határ és mindössze 3 km-re Seda városa.
Története
[szerkesztés]Strenčiről az első írásos feljegyzés a 17. századból származik, egy térkép, amely Strenčit mint a Rigát Dorpattal (Tartu) összekötő postaút egyik állomását tünteti fel.
1889-ben készül el a Riga–Pszkov-vasútvonal, amely közvetlen összeköttetést biztosított a Orosz Birodalom fővárosával, Szentpétervárral.
1904–1907 között épül fel Strenčiben a Vidzemei kormányzóság központi kórháza. Ennek a kórháznak részeként nyílt meg 1907-ben a mai Lettország területén az első pszichiátriai kórház.
Strenči 1928-ban kapott városi jogokat. A 2009-es közigazgatási reformig Lettország Valka járásához tartozott.
Látnivalók
[szerkesztés]- Gyógyszertár (1901)
- Evangélikus templom (1907, tervezte F. Skujiņš)
- Pszichiátriai és Neurológiai Intézet (1907, tervezte A. Reinbergs). Az intézetben érdekes múzeum is található.
- A Gauja vasbeton hídja (1909) ipartörténeti műemlék.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā). Central Statistical Bureau of Latvia. (Hozzáférés: 2024. június 19.)