Orhán oszmán szultán
Orhán | |
![]() | |
Oszmán szultán | |
Uralkodási ideje | |
1326 – 1362 tavasza | |
Elődje | I. Oszmán |
Utódja | I. Murád |
Életrajzi adatok | |
Uralkodóház | Oszmán-ház |
Született | 1281/1284 Söğüt |
Elhunyt | 1362 márciusa/áprilisa (81 évesen) Bursa |
Nyughelye | Bursa |
Édesapja | I. Oszmán |
Édesanyja | Malhun Hatun |
Testvére(i) |
|
Házastársa |
|
Gyermekei |
|
Orhán aláírása | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Orhán témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Orhán, régies írásmóddal Urchán[1] (Söğüt, 1281/1284 – Bursa, 1362 márciusa/április vége) volt az újonnan megalakult Oszmán Birodalom beje 1326 és 1362 között.
Élete
[szerkesztés]Bursa elfoglalása
[szerkesztés]I. Oszmán fiaként született 1281 körül. Édesapja halála után, 1326-ban lépett a trónra.[1] Uralkodása kezdetén elfoglalta a megerősített Bursát, ahol magának díszes palotát épített.[1] A palota kapuja fölé a "magas porta" feliratot vésette.[1] Ezzel a névvel azontúl országuk fővárosát jelölték a törökök.[1]
Eljutás a Fekete-tengerig
[szerkesztés]Orhán kiterjesztette birodalmának határait a Propontiszig és a Hellészpontosz szorosáig.[1]
Európa kapuja
[szerkesztés]Orhán fia, Szulejmán 1356-ban – Gallipoli erősségét elfoglalva – Európa földjére lépett[1] Így az Oszmán Birodalom egy nagyon fontos hídfőhöz jutott, amelynek segítségével átjárhattak Európába.[forrás?] Orhán – miután tanácskozott öccsével Alaeddinnal az elfoglalt területek polgári kormányzása felől – megvetette alapját az oszmán államjognak.[1] Ezek után az országot 3 katonai kerületre (szandzsák) osztotta, öccsét pedig kinevezte a birodalom első nagyvezírivé.[1] Orhán egyik legnevezetesebb alkotása az állandó hadsereg megalapítása volt, amely katonáit a keresztény fiúgyermekek szolgáltatták.[1] E hadtestet alapítója "jenicseri" ("janicsár") azaz "új csapatnak" nevezte el.[1] A janicsárság volt a szigorúan fegyelmezett, jól begyakorolt gyalogság magva.[1] A hadsereg másik részét a szpáhik, a rendes lovasok alkották, amelynek legénységét – öröklött hadkötelezettsége fejében – a meghódított területeken jobbágyi javadalmak élvezetével jutalmazták.[1] Az Európában ekkoriban még ismeretlen katonailag és polgárilag szervezett állandó hadseregben gyökerezett az oszmánok hatalmának túlsúlya ellenségeik fölött.[1]
Házasság
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/97/Orhan_I_area_map.png/220px-Orhan_I_area_map.png)
Anatólia legnagyobb részének meghódítása után Orhán feleségül vette Helént, VI. (Kantakuzénosz) János (V. (Palailogosz) János bizánci császár ellenfele) leányát, és segítette ennek trónra jutását.[forrás?]
Utódlás
[szerkesztés]Orhán 36 évnyi uralom után mintegy 81 évesen hunyt el 1362 tavaszán, birodalmát pedig fia, I. Murád örökölte.
Gyermekei
[szerkesztés]- ismeretlen asszonytól:
- 1299-ben Orhán feleségül vette Nilüfer Hatun (? – 1359). 2 gyermekük született:
- Orhán 1316-ban feleségül vette a bizánci Aszporsát. 2 gyermekük született:
- Orhán 1345-ben feleségül vette Theodórát, IV. István Uroš szerb cár leányát. Gyermekük nem ismert.
- Orhán 1346-ban feleségül vette Theodóra Mária Kantakuzéné (1332 – ?) bizánci hercegnőt, VI. János bizánci császár leányát. Két gyermekük született:
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b c d e f g h i j k l m n Bokor József (szerk.). Török birodalom, A Pallas nagy lexikona. Arcanum: FolioNET (1893–1897, 1998.). ISBN 963 85923 2 X
Elődje: I. Oszmán |
Utódja: I. Murád |