Darmstadt
![]() |
A településen világörökségi helyszín található |
Darmstadt | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Tartomány | Hessen | ||
Kerület | Darmstadt kormányzati kerület | ||
Járás | Darmstadt Government Region (1945–) | ||
Alapítás éve | 1196 | ||
Polgármester | Hanno Benz (SPD) | ||
Irányítószám | 64283–64297 | ||
Körzethívószám |
| ||
Rendszám | DA | ||
Testvérvárosok | Lista Graz (1968. október – ) | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 162 243 fő (2022. dec. 31.)[1] | ||
Népsűrűség | 1139 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 144 m | ||
Terület | 122,23 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() | |||
Elhelyezkedése Hessen térképén | |||
Darmstadt weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Darmstadt témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Darmstadt város Németországban, Hessen szövetségi tartomány déli részén. Hessen negyedik legnépesebb városa Frankfurt am Main, Wiesbaden és Kassel után. Jelentőségét jól illusztrálja a hesseni belügyminisztérium által 1997-ben adományozott "tudomány városa" (Wissenschaftsstadt) kitüntetés, amit elsősorban az 1877-ben alapított műszaki egyetemének (Technische Universität), három főiskolájának, illetve számos kutatóintézetének köszönhet. A város felsőoktatási intézményei összesen több mint 30 000 hallgatót számlálnak.
- Darmstadt ismert még a Jugendstil központjaként is. Ezen hírnevét az 1899-ben Ernő Lajos hesseni nagyherceg által alapított művészkolónia munkássága alapozta meg.
- Itt található az Európai Űrügynökség repülésirányító központja, az ESOC. Innen több űrszonda és Föld körül keringő műhold tevékenységét irányítják.
Fekvése
[szerkesztés]Hessen szövetségi tartomány déli részén található város. A legközelebbi nagyvárosok: kb. 30 km-re északra Frankfurt am Main és kb. 45 km-re délre Mannheim.
Városrészei
[szerkesztés]
|
![]() |
Története
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/59/Darmstadt-1661.png/260px-Darmstadt-1661.png)
A vidéket már Kr. e. 2000-ben is lakták. Az egykori római utak mentén épült várost 8. vagy a 9. században alapították a frankok. A 11. században a Sigebodo grófok tulajdona lett. 1002-ben a Wormsi püspök itt székelt. 1330. július 30-án Bajor Lajos gróf városi jogokat adományozott a településnek. Ekkoriban kezdték el építeni a városfalat. A 14. és a 15. században a Katzenelnbogen grófok felépítik ismét a várat. A 15. század közepén rezidenciájukat is itt építették ki. 1479-ben kihalt a Katzenelnbogen család, és a város III. Henrik hesseni tartománygróf tulajdonába került. 1567-ben meghalt I. Fülöp tartománygróf, aki felosztotta Hessent négy fia között. 1567-től I. György - Fülöp hesseni gróf fia - Darmstadtban rendezte be rezidenciáját, a kastélyban francia mintáraazdag udvart tartottak. Az 1580-as években többször felüti a fejét a pestis. A város V. Lajos alatt tovább fejlődött. A harmincéves háborút azonban Darmstadt is megszenvedte: 1630-ban a svédek bevették a várost, és csak 1649-ben távoztak. 1693-ban a franciák lerombolják a várost, ám Ernő Lajos újjáépíttette az elővárost 1695-ben. 1790-ben X. Lajos vallásszabadságot hirdetett. 1806-ban Napóleon X. Lajost nagyherceggé nevezte ki, aki önigazgatási jogot adott a városnak.1815-ben Darmstadt a Hesseni Nagyhercegség része lett. 1870-ben a megalakuló Német Birodalom része lett.
Darmstadtban találkozott egymással Goethe, Wieland és Herder valamint a Sturm und Drang irányzatának több más képviselője is. A világhírú költők alkotta baráti kör kialakulásában Karoline (Henriette Cristiane) von Hessen grófnő személye nagy szerepet játszott, aki (miközben férje katonáskodott) maga köré gyűjtötte e szellemi nagyságokat. Herrengartenben levő sírjának felirata is erre emlékeztet.
Művészet
[szerkesztés]Az 1900-as évek eleje körül Ernst Ludwig nagyherceg művészkolóniát alapított a máig híres Mathildenhöhén, ahova neves külföldi mestereket is meghívott: festők, képzőművészek érkeztek a városba,bemutatva műveiket, s közben az itteni környezet is újabb művek készítésére ihlette őket. Ez a hagyomány máig fennmaradt, a Rosenhöhén máig működik egy művészkolónia, amelynek talán a város különleges atmoszféráját köszönheti, s amelyet a második világháború sem tudott teljesen megszüntetni.
2021 óta Mathildenhöhe a világörökség része.[2]
Látnivalók
[szerkesztés]- Régi városháza
- Lajos-szobor
- Márk-téren álló kastély
- Mathildenhöhe művésztelep
- János-templom
- Lajos-templom
- Pál-templom
- Várostemplom (evangélikus)
- Városfal
Galéria
[szerkesztés]-
Légifelvétel
-
Darmstadt látképe
-
Nosztalgia-vonat
-
Hundertwasser-ház
-
II. világháborús emlékmű
Közúti közlekedés
[szerkesztés]A várost érinti az A5-ös autópálya .
Vasúti közlekedés
[szerkesztés]Média
[szerkesztés]Az 50-es, 60-as években megindult a televízióadás.
Aktuális újságok:
- Darmstädter Echo
- Frankfurter Rundschau
- Frankfurter Allgemeine Zeitung
- „Bessunger Neue Nachrichten“
- „Lokalanzeiger”
- Arheilger Post
A városban működik a Radio Darmstadt.
Itt születtek, itt éltek
[szerkesztés]- Andreas Böhm (1720–1790), német filozófus és matematikus, a Gießeni Egyetem professzora
- Georg Christoph Lichtenberg (1742–1799), matematikus, fizikus és író
- Johann Wilhelm Ernst Wägner (1800–1886), író, fordító és evangélikus teológus
- Justus von Liebig (1803–1873) vegyész
- Georg Büchner (1813–1837), orvos, forradalmár és költő
- Ludwig von der Tann-Rathsamhausen (1815–1881) katona
- Karl Raupp (1837–1918), festő
- Georg Gottfried Gervinus (1805–1871), történetíró és politikus
- Georg von Hertling (1843–1919) politikus
- Hesseni Alekszandra Fjodorovna orosz cárné (1872–1918), orosz cárné
- Friedrich Gundolf (1880–1931), költő, irodalomtörténész és egyetemi tanár.
- Carl-Heinrich von Stülpnagel (1886–1944), katona
- Christa Winsloe (1888–1944), írónő
- Georg Dascher (1911–1944), kézilabdázó
- Hans Christian Blech (1915–1993), színész
- Karlheinz Böhm (1928–2014), színész
- Mirjam Pressler (1940–2019), írónő és műfordító
- Björn Phau (1979–), teniszező
- Oliver Heil (1988–), labdarúgó
- Marco Koch (1990–), úszó
- Roberto Soriano (1991–), labdarúgó
- Itt élt Joseph Maria Olbrich német építész (1867–1908)
Testvérvárosai
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1c/Bild000_Darmstadt_St%C3%A4dtepartnerschaften.jpg/250px-Bild000_Darmstadt_St%C3%A4dtepartnerschaften.jpg)
Alkmaar, Hollandia, 1958 óta
Brescia, Olaszország, 1991 óta
Bursa, Törökország, 1971 óta
Chesterfield, Egyesült Királyság, 1959 óta
Freiberg, Szászország, Németország, 1990 óta
Saanen-Gstaad, Svájc, 1991 óta
Gyönk, Magyarország, 1990 óta
Liepāja, Lettország, 1993 óta
Logroño, Spanyolország, 2002 óta
Płock, Lengyelország, 1988 óta
Szeged, Magyarország, 1990 óta
Trondheim, Norvégia, 1968 óta
Troyes, Franciaország, 1958 óta
Ungvár, Ukrajna, 1992 óta
Graz, Ausztria, 1968 óta
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2022 (német nyelven). Szövetségi Statisztikai Hivatal, 2023. szeptember 21. (Hozzáférés: 2023. október 7.)
- ↑ Mathildenhöhe Darmstadt. whc.unesco.org (Hozzáférés: 2021. augusztus 11.)