Csekey István
Csekey István | |
![]() | |
Életrajzi adatok | |
Született | 1889. február 2. Szolnok |
Elhunyt | 1963. augusztus 17. (74 évesen) Pécs |
Ismeretes mint |
|
Iskolái | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Csekey István témájú médiaállományokat. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d5/Csekey-kert%2C_Reform%C3%A1tus_templom%2C_2017_Szolnok.jpg/267px-Csekey-kert%2C_Reform%C3%A1tus_templom%2C_2017_Szolnok.jpg)
Csekey István (Szolnok, 1889. február 2. – Pécs, 1963. augusztus 17.) magyar jogász, egyetemi tanár, jogtudós.
Élete
[szerkesztés]Szülei tanult emberek voltak, apja református lelkész, anyja polgári iskolai tanár. Középiskolai tanulmányait a Szolnoki Állami Főgimnáziumban végezte. Jogi tanulmányait 1907 és 1922 között a kolozsvári, a strasbourgi, a heidelbergi és a berlini egyetemen folytatta, utóbbit állami ösztöndíjjal. 1911-ben Kolozsvárott avatták államtudományi doktorrá, 1913-ban jogtudományi doktorátust is szerzett. 1918 decemberében a budapesti egyetemen magyar közjogból habilitált.
Pályafutása 1912-ben a kecskeméti református jogakadémián indult, ahol a közigazgatási jog, statisztika és művelődéstörténet helyettes tanára, 1913-tól nyilvános rendkívüli tanára, 1919-től nyilvános rendes tanára lett. 1923-ban az észtországi Tartuba hívták, ahol 1931-ig a közigazgatási jog egyetemi tanáraként működött. Közben megszervezte itt a Magyar Tudományos Intézetet is, melynek igazgatója volt. Munkássága elismeréseként megkapta az Észt Tudós Társaság örökös tagja címet, a tartui egyetem pedig tiszteletbeli doktori címmel tüntette ki.
1931-től 1940-ig a Szegedre költöztetett Kolozsvári Magyar Királyi Ferenc József Tudományegyetem Politika Tanszékének vezetőjeként dolgozott. 1938 és 1939 folyamán a Jog- és Államtudományi Kar dékánja, 1940-ben prodékánja volt. A Szegeden töltött évek alatt aktív tagja lett az Alföldkutató Bizottságnak és a Dugonics Társaságnak, s 1939-40-ben ellátta az Acta Litterarum ac Scientiarum Regiae Universitatis Hungaricae Francisco-Josephinae című lap szerkesztőbizottságának főtitkári feladatait is.
1940-1945-ben Kolozsvárott tanított, majd 1945-1946-ban ismét Szegeden. 1946-tól 1951-ig, nyugdíjazásáig a Pécsi Egyetem jogi karának volt a tanára. Pécsett 1947 és 1949 között a dékáni tisztséget is vitte.
Munkássága
[szerkesztés]Már hallgató korában jelentős jogtörténeti tanulmányokat írt. Elsősorban a közjog, ezen belül a magyar történeti alkotmány jogi kérdéseivel foglalkozott. De jelentős kutatói munkát fejtett ki az észt-finn-magyar történelmi, kulturális és jogi-jogrendszerbeli kapcsolatok kutatásában, sőt foglalkozott Liszt Ferenc magyarságának kérdésével, lengyel irodalommal, idősebb korában pedig Baranya megye helytörténetével is. Említést érdemel a magyar-orosz jogászkapcsolatok kutatásának területén kifejtett munkássága is (Balugyánszky Mihály).
Több észt kitüntetéssel ismerték el munkáját: Észt Vöröskereszt I. oszt. második fokozat (1932), a csillaggal (1936), Észt Fehércsillag-rend II. oszt. a csillaggal (1938).
Számos nemzetközi és hazai jogi, irodalmi és külügyi társaságnak volt a tagja, amelyekben vezetői feladatokat is ellátott. Ellátta a Magyar–Finn Társaság elnöki és a Magyar–Észt Társaság társelnöki feladatait. Választmányi tagjává választotta, a Magyar Jogászegylet, a Magyar Társadalomtudományi Társaság, a Magyar Protestáns Irodalmi Társaság és a Magyar Mickiewicz Társaság. Az MTA Jogtudományi Bizottságának 1943-tól a meghívott tagja volt.
Fontosabb művei
[szerkesztés]- A magyar pragmatica sanctio írott eredetijéről (Bp., 1916)
- A magyar Trónöröklési rend|trónöröklési jog (Bp., 1917)
- Die Verfassungsentwicklung Estlands 1918-1928 (Jahrbuch des öffentlichen Rechts, XVI. Tübingen, 1928)
- A szovjet államszemlélete. (Szeged, 1932)
- Liszt Ferenc származása és hazafisága. (Bp., 1937.)
- Faj és nemzet. (Bp., 1939.)
- Werbőczy és a magyar alkotmányjog. A Tripartitum bibliográfiájával (Kolozsvár, 1942)
- Magyarország alkotmánya (Bp., 1943)
- A Magyar Köztársaság alkotmánya (Pécs, 1947)
Emlékezete
[szerkesztés]- Pécsett utca viseli a nevét.
- Az Egymásért vagyunk című, 2020-ban megjelent tudománytörténeti összeállításban munkásságára történő visszatekintés jelenik meg.[1]
Források
[szerkesztés]- Magyar Életrajzi Lexikon mek.oszk.hu
- Csekey István. bibl.u-szeged.hu
- Nevezetes Szolnokiak. Csekey István, az európai hírű jogtudós. kosakaroly.hu
- Csekey István (1889-1963). Verseghy Ferenc Könyvtár. vfmk.hu* Pécsi Egyetemi Almanach. 1367–1999.[2]
- A Magyar Királyi Erzsébet Tudományegyetem. TGYO Blog. [3]
- Csekey István. almanach.pte.hu (Hozzáférés: 2022. január 28.)
- Pécsi Tudományegyetem jegyzőkönyvek. 1914-1963.[4]
- Benke József: Az Erzsébet Tudományegyetem rektorai és dékánjai. Pécs, 1998.
Külső hivatkozások
[szerkesztés]- Három műve a Magyar Társadalomtudományok Digitális Archívumában mtdaportal.extra.hu
- Csekey István: Tehet-e közigazgatási intézkedéssel kivételt a miniszter saját rendelete alól? mek.oszk.hu
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Dr. Szabó László Gyula: Egymásért vagyunk. Pécsi Tudományegyetem, 2020. (Hozzáférés: 2020. június 26.) ISBN 9786150081724
- ↑ Pécsi Egyetemi Almanach. almanach.pte.hu. (Hozzáférés: 2022. január 9.)
- ↑ A Magyar Királyi Erzsébet Tudományegyetem (magyar nyelven). TGYO Blog, 2020. május 21. (Hozzáférés: 2022. január 9.)
- ↑ Pécsi Tudományegyetem jegyzőkönyvek | Könyvtár | Hungaricana. library.hungaricana.hu. (Hozzáférés: 2022. január 9.)