Versmondás
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/22/Latinovits_Zolt%C3%A1n_fortepan_22350.jpg/220px-Latinovits_Zolt%C3%A1n_fortepan_22350.jpg)
A versmondás, az irodalmi alkotások (versek, időnként prózai művek) művészi, élőszóbeli (akusztikai) megjelenítése, előadása; olyan primer és szekunder alkotás (produktív, illetve reproduktív), művészeti tevékenység egyszerre, amelyet egyrészt a vers tartalma, szövege, másrészt az előadó (versmondó, szavaló) egyénisége, habitusa, világlátása, gondolkodásmódja és tehetsége – olvasata –, határoz meg. A versmondó a nyelvtani és szövegejtési szabályokhoz igazodva közvetíti, (reprodukálja) a költő gondolatát, a vers tartalmát, azt az érzést keltve, mintha a vers – a versben meglévő gondolat – a költői eszközök (képek, rím, ritmus stb.) segítségével, itt és most születne meg, amely egyben saját élménye és olvasata a versmondónak. A versmondás más elnevezéssel szavalás (latinul declamatio), versek, költemények művészi igényű előadását jelenti, amely sajátos, többcsatornás művészi kommunikáció. Megtalálható más nemzeti kultúrákban is, de Magyarországon különösen jelentős.
Története
Feltehetően a költészet volt az irodalom legkorábbi formája: az egyes kultúrákban ma is jelentős szerepük van a nemzedékről nemzedékre szájhagyomány útján öröklődő mítoszoknak, genealógiáknak, jogi vagy erkölcsi útmutatást adó szabálygyűjteményeknek, melyek a megjegyzésüket segítendő, verses formában álltak össze.
„ | Bárhol és bármikor keletkezett színházi kultúra, ugyanott már minden emberemlékezetet meghaladó idők óta volt előadó-művészet. Aiszkhülosz, aki az i. e. V. század folyamán a tepsziszi kezdeményből tulajdonképpen kiformálta a dráma műfaját, maga mondotta magáról, hogy ő csupán morzsákat gyűjtött Homérosz dúsan terített asztaláról. (…) Ezeket akkor már évszázadok óta mondták a hivatásos hősénekmondók, a rhapszodoszok és utódaik. | ” |
– Hegedüs Géza költő színházi szakíró, kritikus |
A szavalás a 19. század első felében iskolai-retorikai gyakorlat, a szónoklat művészetének előiskolája volt. Önálló művészeti ágként a reformkorban alakult ki. Az első hivatásos versmondók a nemzeti színjátszás nagy alakjai voltak. A 19. század és 20. század fordulóját követő időszakban vált igazán jelentőssé.
„ | Szavald a beszédet, kérlek, amint én ejtém előtted: lebegve a nyelven; mert ha oly teli szájjal mondod, mint sok szinész, akár a város dobosa kiáltná ki verseimet. Ne is fűrészeld nagyon a levegőt kezeddel, így; hanem jártasd egészen finomul: mert a szenvedély valódi zuhataga, szélvésze, s mondhatnám forgószele közepett is bizonyos mérsékletre kell törekedned és szert tenned, mi annak simaságot adjon. Ó, a lelkem facsarodik belé, ha egy tagbaszakadt, parókás fejű fickót hallok, hogyan tépi foszlánnyá, csupa rongyokká, a szenvedélyt, csakhogy a földszint állók füleit megrepessze, kiknek legnagyobb részét semmi egyéb nem érdekli, mint kimagyarázhatatlan némajáték és zaj. Én az ilyen fickót megcsapatnám, amiért a dühöncöt is túlozza és heródesebb Heródesnél. Kerüld azt, kérlek. | ” |
– William Shakespeare: Hamlet, dán királyfi, Arany János fordítása |
Versmondó magyar költők
Híres magyar versmondó színészek
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7c/G%C3%A1lffi_L%C3%A1szl%C3%B3_2008-03-11.jpg/220px-G%C3%A1lffi_L%C3%A1szl%C3%B3_2008-03-11.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8c/B%C3%A1nffy_Gy%C3%B6rgy_%281975%29.jpg/220px-B%C3%A1nffy_Gy%C3%B6rgy_%281975%29.jpg)
- Madaras József[6]
- Papp János
- Papp Zoltán
- Timár József[7]
- Mádi Szabó Gábor[8]
- Kaszás Attila[9]
- Huszti Péter[10]
- Darvas Iván[11]
- Domján Edit[12]
- Helyey László[13]
- Szabó Gyula[14]
- Bánffy György[15]
- Kállai Ferenc[16]
- Gáti József[17]
- Gáti Oszkár[18]
- Illyés Kinga[19]
- Hegedűs D. Géza[20]
- Berek Kati[21]
- Jancsó Adrienne[22]
- Bitskey Tibor[23]
- Latinovits Zoltán[24]
- Ascher Oszkár
- Cserhalmi György[25]
- Mensáros László[26]
- Sinkovits Imre[27]
- Turek Miklós[28]
- Gálffi László[29]
- Szeleczky Zita[30]
- Sztankay István[31]
- Szentpál Mónika
- Kézdy György[32]
- Beregi Oszkár
- Simon Jolán
- Havas Judit[33]
- Cseke Péter[34]
- Lutter Imre
Amatőr versmondók
- Szokolay Zoltán szaval, Domonkos István: Kormányeltörésben
- Nagy Versmondás és konferencia - Vörösmarty Mihály: A vén cigány
Jegyzetek
- ↑ Pilinszky János szavalja "Utószó" című versét
- ↑ Nagy László szavalja "Ki viszi át a szerelmet" című versét
- ↑ Weöres Sándor szavalja "Merülö Szaturnusz (T. S. Elliot emlékének)" című versét
- ↑ Jónás Tamás szavalja "Nagy szerelmes vers" című versét
- ↑ Tóth Krisztina szavalja "Idegen test", "Notesz' és a 'Kutya' című versét
- ↑ Madaras József szaval, József Attila: Mama
- ↑ Timár József szaval, Vörösmarty Mihály: Szózat
- ↑ Mádi Szabó Gábor szaval, Füst Milán: A magyarokhoz
- ↑ Kaszás Attila szaval, József Attila: A Dunánál
- ↑ Huszti Péter szaval, Vajda János: Húsz év múlva
- ↑ Darvas Iván szaval, Kölcsey Ferenc: Himnusz
- ↑ Domján Edit szaval, József Attila: Tél
- ↑ Helyey László szaval, Radnóti Miklós: Virágének
- ↑ Szabó Gyula szaval, Vörösmarty Mihály: Szózat
- ↑ Bánffy György szaval, Kosztolányi Dezső: Hajnali részegség
- ↑ Kállai Ferenc szaval, Ady Endre: Biztató a szerelemhez
- ↑ Gáti József szaval, Radnóti Miklós: Második Ecloga
- ↑ Gáti Oszkár szaval, Szabó Lőrinc: Semmiért egészen
- ↑ Illyés Kinga szaval, Dsida Jenő: Arany és kék szavakkal
- ↑ Hegedűs D. Géza szaval, Nagy László: Anyakép
- ↑ Berek Katalin szaval, Berek Katalin szaval, Nagy László: Rege
- ↑ Jancsó Adrienne szaval, Jékely Zoltán: Egy fiúcskához
- ↑ Bitskey Tibor szaval, József Attila: Március
- ↑ Latinovits Zoltán szaval, József Attila: Eszmélet
- ↑ Cserhalmi György szaval, Radnóti Miklós: Októberi erdő
- ↑ Mensáros László szaval, Berzsenyi Dániel: A közelítő tél
- ↑ Sinkovits Imre: szaval, Arany János Walesi bárdok
- ↑ Turek Miklós szaval, Petőfi Sándor: Magyar vagyok
- ↑ Gálffi László szaval, Lászlóffy Aladár: Provincializmus
- ↑ Szeleczky Zita szaval, Remenyik Sándor: Mindhalálig
- ↑ Sztankay István szaval, Csokonay Vitéz Mihály: A reményhez
- ↑ Kézdy György szaval, Kassák Lajos: Meditáció
- ↑ Havas Judit szaval: Kemény István: Néhány jellegzetes hold
- ↑ Cseke Péter szaval, Reményik Sándor: Csendes csodák
Források
- Szavalás [Tiltott forrás?], kislexikon.hu
- Kiss László: Az életre keltett vers – a versmondás[halott link], krater.hu
- Kosztolányi Dezső - Szavalás, Nyugat 1926. 6. szám, epa.oszk.hu
- Karinthy Frigyes - Vers és szavalás, Nyugat 1909. 10-11. szám, epa.oszk.hu
Irodalom
- Hegedüs Géza: A költői mesterség - Bevezetés a magyar verstanba, Fapadoskönyv Kiadó, Budapest, 2010, ISBN 9789632997421
Kapcsolódó szócikkek
További információk
- Magyar Versmondók Egyesülete, vers.hu
- Versmondó folyóirat
- Versrádió
- Kaleidoszkóp VersFesztivál
- Magyar Versmondásért Alapítvány - Verset mondani, versmondas.hu
- Magyar színháztörténet - Versmondás és színészet, mek.oszk.hu
- Vers, mondás, személyiség
- A szép magyar beszédért, csekepeter.hu
- Józsa István: A ritmikus versmondás szerepe, tani-tani.info