Huszár Adolf
Huszár Adolf | |
![]() | |
Huszár Adolf portréja. Morelli Gusztáv metszete | |
Született | 1842. június 18.[1] Besztercebánya[2] |
Elhunyt | 1885. január 21. (42 évesen)[3][1] Budapest |
Állampolgársága | román |
Foglalkozása | szobrász |
Sírhelye | Fiumei Úti Sírkert (34/1-2-42) |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Huszár Adolf témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/65/Petofi_Budapest.jpg/200px-Petofi_Budapest.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e2/Sculpture_Bem_-_Marosvasarhely_-_Tirgu_Mures.jpeg/220px-Sculpture_Bem_-_Marosvasarhely_-_Tirgu_Mures.jpeg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1a/Husz%C3%A1r_E%C3%B6tv%C3%B6s.jpg/200px-Husz%C3%A1r_E%C3%B6tv%C3%B6s.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/19/Husz%C3%A1r_Adolf_s%C3%ADrja.jpg/200px-Husz%C3%A1r_Adolf_s%C3%ADrja.jpg)
Huszár Adolf (Szentjakabfalva (Besztercebánya), 1843. június 18. – Budapest, 1885. január 21.) magyar szobrász.
Élete
Korán magának kellett megkeresnie kenyerét. Eredetileg vasöntő volt. 1866-ban eljutott Bécsbe s itt Hanns Gasser szobrász tanítványául felvette. 1871-ben Vay Miklós báró. műtermébe kapott meghívást, és itt dolgozott akkor is, amikor 600 forint utazási ösztöndíjjal kínálta meg a kormány. Huszár már éppen el akarta fogadni az ösztöndíjat, hogy azzal Olaszországba utazzék, amikor 4000 franknyi díjat tűztek ki Eötvös József Budapesten felállítandó szobrára. A fiatal művészt ez a pályázat más elhatározásra indította: Budapestre jött és a Lipthay Béla báró által felajánlott helyiségben hozzáfogott a szobor mintázásához. Pályaműve megnyerte a kitűzött díjat és egyúttal nevét ismeretessé is tette az egész országban. Most már egymás után jöttek a megbízások s csakhamar önálló műtermet is rendezett be a Városligetben. Itt készültek I. Ferenc József, Gyulai Ferenc, Izsó Miklós, Toldy Ferenc, Szentpéteri, Deák Ferenc, Barabás Miklós és Pulszky Ferenc mellszobrai és a Magát muzsikáltató betyár, amellyel a magyar zsánerszobrászat terén Izsó nyomdokaiba lépett, a nélkül azonban, hogy elődjétől a jellemzés nagy erejét sikerült volna elsajátítani. Huszárra sokkal erősebb és mélyebb hatást gyakoroltak a klasszikus mintaképek, hogysem egy más irányban szabadon mozoghatott volna. Ezért egyik legsikerültebb alkotása a Vénusz és Ámor című márványcsoportozat maradt, amelyet Zichy Jenő gróf rendelt meg nála a magyar főváros számára (a budai Gellért fürdő előcsarnokában van). Monumentális szobrai közül a legjobban sikerült a marosvásárhelyi Bem-szobor. Petőfijét (1882) az elhunyt Izsó Miklós mintájának felhasználásával készítette, míg két nagy szoborművét: Deák Ferenc szobrát, amelyet ma a fő művének tekintenek és az aradi vértanúk emlékét váratlanul közbejött halála miatt Zala György fejezte be. Síremlékeket is készített, például Csepreghy Ferencét a Kerepesi temetőben. Huszár 1881-től haláláig mint a szobrászat tanára működött az országos Mintarajztanodában.
Művei
Eötvös József szobra
Az emlékművet eredetileg az Erzsébet térre tervezték, végül a Duna-parton, mostani helyétől nem messze állították fel.
A talapzat tervét Ybl Miklós készítette, magát a talapzatot Kauser Jakab faragta mauthauseni kőből. Az öntésnél a szobor megrepedt, ezért a Bécsben, a császári és királyi ércöntő műhelyben újraöntötték.
1979-ben a Duna Intercontinental szálloda építése miatt lebontották, majd 1981-ben új helyen, de továbbra is a Roosevelt téren állították fel. A talapzat 459 cm, a bronz szobor 390 cm magas. A magyaros díszruhában, bal kezében irattekerccsel ábrázolt Eötvös mint szónok az MTA székháza felé néz. A művet eredetileg vaskerítés övezte, ezt az újraállításnál elhagyták. A talapzat feliratai:
- elöl: BÁRÓ EÖTVÖS JÓZSEF,
- hátul: Emelte a Nemzet 1879.
A talpazaton lévő, pálmaággal keretezett, 60 cm * 60 cm-es tábla felirata: Eötvös József születésének 100. évfordulóján adományozták tanárok és tanulók 1913.X.26.
Emlékezete
Párka című síremléke a Kerepesi úti temetőben van, Donáth Gyula alkotása.
Jegyzetek
- ↑ a b The Fine Art Archive. (Hozzáférés: 2021. április 1.)
- ↑ Web umenia (szlovák, cseh és angol nyelven). (Hozzáférés: 2020. június 2.)
- ↑ Benezit Dictionary of Artists (angol nyelven). Oxford University Press, 2006. (Hozzáférés: 2017. október 9.)
Források
- A Pallas nagy lexikona
- Magyar életrajzi lexikon
- Művészeti lexikon (Akadémiai Kiadó, Budapest, 1966) születési éveként 1842.
- Köztérkép: Huszár Adolf[halott link]
További információk
A Wikimédia Commons tartalmaz Huszár Adolf témájú kategóriát.