Zichy-kastély (Zichyújfalu)
Zichy-kastély (3974. sz. műemlék) | |
![]() | |
A kastély főhomlokzata 2018-ban | |
Ország | ![]() |
Település | Zichyújfalu |
Épült | 1890-es évek |
Építtető | Zichy Nepomuk János |
Építész | Ybl Miklós |
Stílus | romantikus |
Család | Zichy család |
Jelenlegi funkció | polgármesteri hivatal |
Tulajdoni helyzet | Zichyújfalu község önkormányzata |
Fenntartó | Zichyújfalu község önkormányzata |
Cím | 8112 Zichyújfalu, Kastélykert 1. |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Zichy-kastély témájú médiaállományokat. |
A Zichy-kastély (nagykastély) jelentős romantikus műemlék a Fejér vármegyei Zichyújfaluban. Gróf Zichy Nepomuk János építtette az 1890-es években, utolsó ura az építtető fia, az író Zichy Kázmér volt. Az épületet 28 hektáros park övezi.
A kastély a második világháborúig a tekintélyes zichyújfalui uradalom központjaként működött. A háborút követően a falu kultúrháza lett, és ide került az Agárdi Állami Gazdaság Zichyújfalui Kerületének székhelye is. A rendszerváltás után jórészt elhagyatottá vált, állapota leromlott, a falu önállóvá válása (1997–1998) óta pedig polgármesteri hivatalként működik és egyéb funkciókat is ellát.
Az épület állapota jelenleg meglehetősen rossz, a mögötte elterülő, több mint 20 hektáros egykori kastélypark elhanyagolt és szemetes, az egykori uradalom néhány megmaradt, máig lakott cselédháza pedig szintén nagyon rossz állapotban van. Kizárólag a kastélypark egy részét, az épület előtti kis területű ligetet gondozzák többé-kevésbé.[1]
Leírása
[szerkesztés]Az eredetileg „U”, mára „L” alaprajzú romantikus stílusú épület főhomlokzata előtt 14 dupla oszlopon nyugvó veranda fut végig, majdnem középen 2 oszlopon nyugvó, csúcsosodó rész lép ki. Hátsó homlokzatának fő éke egy családi címer.
A körülötte található 28 hektáros parkot egy ápolt liget, több száz éves fák és egy nagy területű, elhanyagolt, szemetes parkerdő jellemzi.[1]
Története
[szerkesztés]Előzmények
[szerkesztés]A Zichy család a török hódoltság idején lett Újfalu de jure birtokosa. A család első, valószínűleg barokk stílusú kúriáját 1784-ben építtette föl itt. Ez volt az úgynevezett kiskastély, ami a nagykastély megépülése után az intéző lakása lett.
1945 előtt
[szerkesztés]A nagykastélyt Zichy Nepomuk János építtette az 1890-es években.
Tervezője a neves építész, Ybl Miklós volt.[2] 28 hektáros park övezte, a hozzá tartozó vadaskert pedig Európa-szerte ismertté vált. Zichy János a vadaskertbe fácánost telepített. Az uradalomban a szállítás keskeny nyomtávú vasúton zajlott.[3]
Zichy János halála után idősebb fia, István igazgatta az uradalmat, aki elsődlegesen nem Újfalura, hanem az attól kb. 3 kilométerre délre található Hippolitpusztára koncentrált. 1921-es halálát követően Kázmér lett a nagybirtok egyedüli tulajdonosa. A második világháború alatt a térségben igen súlyos harcok folytak, melyekből a zichyújfalui uradalom sem maradt ki, a grófi család ezért menekülni kényszerült. A kastély is megsérült, valószínűleg ekkor pusztult el az épület jobb oldali szárnya.
1945–1990
[szerkesztés]Zichy Kázmér és fia, Endre a háború után visszakapta a kastélyt 100-100 hold területtel együtt, de 1949-ben az egész uradalmat államosították. A család ezután elhagyta Zichyújfalut.
Az államosított épületet kívül-belül felújították, bár díszeinek jelentős részétől megfosztották. Az eredetileg magasföldszintes épület északkeleti szárnyát kétszintessé bővítették a padlásszint megemelése nélkül, ezt a mint hatméteres belmagasság tette lehetővé.
Az 1960-as évektől részben művelődési házként üzemelt: az épületben helyi mozi működött színjátszókörrel, itt kapott helyet a falu könyvtára, továbbá volt itt bálterem és klubhelyiség is. A délnyugati szárnyban konyha üzemelt ebédlővel. Mivel az épület az Európa-szerte ismert Agárdi Állami Gazdaság tulajdonában volt, így a Zichyújfalui Kerületi Gazdasági Iroda is itt székelt. Az egyemeletessé fejlesztett északkeleti szárnyban orvosi rendelőt és munkásszállót alakítottak ki. Történetének ebben a szakaszában még folyamatosan végeztek karbantartási munkálatokat az épületen, állapota így nem romlott jelentősen az évek alatt. A vadaskert fennmaradt, fácánrezervátumában magas rangú állami tisztségviselők (pl. Kádár János miniszterelnök és pártfőtitkár, valamint Dobi István, az Elnöki Tanács elnöke) is vadásztak.
Az 1784-ben épült kiskastélyt az 1980-as években a falu takarmánygyárának terjeszkedése miatt elbontották.
1990 után
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/60/ZICHY%C3%9AJFALU_-_Kast%C3%A9lypark.jpg/210px-ZICHY%C3%9AJFALU_-_Kast%C3%A9lypark.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5e/Volt_Zichy-k%C3%BAria_%283974._sz%C3%A1m%C3%BA_m%C5%B1eml%C3%A9k%29.jpg/210px-Volt_Zichy-k%C3%BAria_%283974._sz%C3%A1m%C3%BA_m%C5%B1eml%C3%A9k%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9f/Zichy-kast%C3%A9ly_fel%C3%BAj%C3%ADt%C3%A1sa_2.jpg/210px-Zichy-kast%C3%A9ly_fel%C3%BAj%C3%ADt%C3%A1sa_2.jpg)
Ebben az időszakban kezdett romlani az épület állaga, mivel a rendszerváltás után megszűnt az állami gazdaság. A kastély a falu önállóvá válása (1997) után államiból önkormányzati kezelésbe került. Az 1990-es évektől a társasági élet is alábbhagyott, a klubmozi és a színjátszókör megszűnt, a - még az 1980-as években is elismert - vadaskertet privatizálták, aminek köszönhetően teljesen leépült a település fejlett vadászkultúrája.
Az 1998-ban megalakuló önkormányzat a kezelésébe kerülő kastélyt tette meg polgármesteri hivatalnak. A kultúrház a könyvtárral és az iskolai számítástechnika-teremmel 2003-ban az abban az évben átadott általános iskola és művelődési ház épületébe került át az egyre rosszabb állapotú kastélyból, az orvosi rendelő pedig 2008 januárjában költözött ki egy, a falu központjában található felújított, átépített, modern épületbe. Ez év júliusának közepén az erős szél miatt megrongálódott a kastély tetőszerkezete, amit évekig nem sikerült rendbe hozni.[4] Emiatt az épület egyes helyiségei beáztak, a falakat penész lepte be.
Az orvosi rendelő helyén nem sokkal később gyógyszertárat létesítettek, amit a gárdonyi Balzsam Patika működtetett fiókgyógyszertárként. A beruházást az önkormányzat önerőből valósította meg. Két évvel később azonban a cég csődje miatt a fiókpatika bezárt, az önkormányzat pedig nem tudott megegyezni egyetlen vállalattal sem, amely gyógyszertárat működtetett volna a faluban. De ez már nem is lenne lehetséges, hiszen a 2014-ben megkezdett állagmegóvási munkálatok során a helyiséget szinte teljesen szétverték. A délnyugati szárny egy helyiségében egy ideig edzőterem is működött.
A munkálatokat, melyek csak a sürgősen elvégzendő javításokat érintették (pl. csapadékvíz-elvezetés megoldása, falak víztelenítése, vakolatcsere, bent életveszély elhárítása, meszelés, parkettajavítás) a pályázati pénzekből fedezte a település.[5] A Műemléki Közfoglalkoztatási Program, melybe a Belügyminisztérium választotta be a Zichy-kastélyt 2013 őszén kezdődött. A Műemléki Közfoglalkoztatási Program által az önkormányzat 20 156 418 forintot költött építőanyagra, 9 044 849 forintot közfoglalkoztatási bérre, 2 463 800 forintot szakvélemények beszerzésére és 703 720 forintot munka- és védőeszközökre. A „Műemlékek gondozása” startmunka mintaprogram keretében 10 fő álláskeresőt (6 segédmunkást, 3 kőművest, 1 ácsot) foglalkoztatott az önkormányzat 2013. október 1-jétől 2014. augusztus 30-ig, a téli időjárás miatt ütemezve.[6]
A Zichy-kastély teljes felújítása százmilliós költségekben kerülne. A Műemléki Közfoglalkoztatási Program végeztével a Zichy-kastélynak nem sikerült a Nemzeti Kastélyprogramba bekerülnie.[6]
A 2010-es években a zichyújfalui önkormányzat pályázott a Zichy-kastély fűtésének megújítására, azonban a pályázat sikertelen volt. A Nemzeti Kulturális Alapnál az önkormányzat a jövőben pályázni akar a Zichy-kastély színezésére.[6]
A kastély rossz állapotának előrehaladottságát jól mutatja, hogy a színháztermet életveszély miatt a munkálatok megkezdése előtt nem sokkal le kellett zárni. A munkálatokat 2016-ban félbehagyták, a lecsupaszított hátulsó homlokzat állapota azóta folyamatosan romlik, a vízelvezetés sincs megoldva.
Az egykor a kastély mögött álló úri lovarda az államosítástól kb. 2000-ig asztalosműhelyként működött. Akkor elhagyatottá vált, az önkormányzat pedig 2015-ben végleg elbontatta a rossz állapotú épületegyüttest, mely a híres zichyújfalui uradalmi lókultúra utolsó megmaradt emléke volt. Füzesiné Kolonics Ilona polgármester azzal magyarázta az épület elbontását, hogy a tartószerkezete megroppant, ezáltal életveszélyessé vált, s mivel a környéken számos gyermek játszik, ezáltal semlegesíteniük kellett az épületet.[6]
A kastélyban jelenleg a polgármesteri hivatal mellett a Zichyújfalui Mazsorettcsoport tükörterme és a helyi nyugdíjasklub közösségi helyisége található. Előbbi a könyvtár, utóbbi az ebédlő helyén.[2] A kastély mögötti egykori park elhanyagolt, ráadásul illegális hulladéklerakónak használják,[1] ahogy a kastély omladozó hátsó homlokzatának tövében is folyamatosan gyűlik a szemét. A kastélyhoz tartozó egykori cselédházak egytől egyig rossz állapotúak, ahogy a több mint 200 éves iskolaépület is, amely olyan lepusztult, hogy ha néhány éven belül nem újítják föl, menthetetlen állapotba kerül.
Nem csak a kastélypark, hanem a kastély közvetlen környezete is elhanyagolt, szemetes és hulladéklerakónak használják.[7] Füzesiné Kolonics Ilona polgármester állítsa szerint „igyekeznek rendben tartani a területet”.[6]
2018-ban az egykori birtokos Zichy család egyik leszármazottja meg akarta vásárolni az épületet és a hozzá tartozó területet, azonban Füzesiné Kolonics Ilona polgármester állítása szerint nem volt érdemi ajánlata, amit a képviselő-testület megtárgyalhatott volna, továbbá szerinte az önkormányzat a saját vagyonával a saját belátása szerint akar a törvényi keretek között cselekedni. Ezen kívül fejlesztési terveik vannak a területtel kapcsolatban, azonban ezekből a tervekből (melyekről 2014-ben beszéltek első ízben a Fejér Megyei Hírlapnak)[8] a mai napig nem látszik semmi.[6]
Galéria
[szerkesztés]
-
Az épület egy 1904-es felvételen...
-
...és 2017-ben
-
Omladozó főhomlokzat, 2012
-
Porló kőkorlát, 2016
-
Címerek a hátulsó homlokzaton
-
A hátulsó homlokzathoz épített kazánház
-
A kastély közvetlen környezete légi felvételen
-
Az egykori parkerdő
-
Az egykori parkerdő
-
Illegális hulladéklerakat a kastély mögött...
-
...és a parkerdőben (2017)[1]
-
Építési hulladék a kastély mögött (2017)
-
A 2014-ben megkezdett állagmegóvási munkákat 2016-ban félbehagyták
-
A részben helyreállított délnyugati szárny, 2017
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b c d Zichyújfalui erdő hulladéklerakatai (HTML). Hulladekvadasz.hu, 2017. szeptember 26. (Hozzáférés: 2017. október 3.)
- ↑ a b Kisgyörgy Éva: FEJÉR 6: Vajtától Zichyújfaluig (magyar nyelven) (PHP). travellina.hu. Travellina, 2013. augusztus 1. [2016. március 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. augusztus 5.)
- ↑ Fehérvár Magazin 26. oldal
- ↑ Több mint 140-szer riasztották a tűzoltókat a vihar miatt (html). MR1-Kossuth Rádió, 2008. július 14. (Hozzáférés: 2011. július 26.)[halott link]
- ↑ Elek István: Megújulhat a Zichy-kastély is (magyar nyelven) (PHP). feol.hu. Fejér Megyei Hírlap, 2013. október 27. [2013. október 29-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. október 27.)
- ↑ a b c d e f Csikász Brigitta: Megkezdték a zichyújfalui Zichy-kastély rendbetételét, de a teljes felújításhoz több százmillió forintra volna szükség (HTML). Átlátszó Országszerte, 2018. augusztus 21. (Hozzáférés: 2018. augusztus 30.)
- ↑ Zichy-kastély mögött hulladéklerakat (HTML). Hulladékvadász.hu, 2018. július 8. (Hozzáférés: 2018. augusztus 30.)
- ↑ Tihanyi Tamás: Kastélyban, cselédsoron (magyar nyelven) (HTML). Fejér Megyei Hírlap. Mediaworks Hungary Zrt., 2014. november 21. [2018. július 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. május 7.)
Források
[szerkesztés]- ↑ Fehérvár Magazin: Séllei Erzsébet: Kastélyok és életek – a Zichy grófok nyomában: Zichyújfalu. (magyarul) Fehérvár Magazin, (2017. május 11.) 26–27. o. Hozzáférés: 2017. október 3.
További információk
[szerkesztés]A Wikimédia Commons tartalmaz Zichy-kastély témájú kategóriát.
- A kastély. Műemlékem.hu
- Egresi János: Zichy-kastély (Zichyújfalu). [2013. január 28-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. augusztus 18.)
- Kisgyörgy Éva: Kastélyok, amelyekről nem hallottunk még (HTML). origo.hu. Origo, 2013. augusztus 11.