Vad vízibivaly
Vad vízibivaly | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Bika a Kaziranga Nemzeti Parkban
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Természetvédelmi státusz | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Veszélyeztetett![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Tudományos név | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Bubalus arnee (Kerr, 1792) | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Szinonimák | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Elterjedés | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() Elterjedési területe
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz Vad vízibivaly témájú rendszertani információt. ![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Vad vízibivaly témájú médiaállományokat és Vad vízibivaly témájú kategóriát. |
A vad vízibivaly (Bubalus arnee) az emlősök (Mammalia) osztályának párosujjú patások (Artiodactyla) rendjébe, ezen belül a tülkösszarvúak (Bovidae) családjába és a tulokformák (Bovinae) alcsaládjába tartozó faj.[1][2]
Rendszertani besorolása
[szerkesztés]Az évek során a különböző kutatók és szervezetek között - Zoológiai Nevezéktan Nemzetközi Kódexe, Élelmezésügyi és Mezőgazdasági Világszervezet, stb. - számos vita folyt arról, a házi vízibivaly (Bubalus bubalis) és a vad vízibivaly egy fajt alkot-e, vagy manapság külön fajoknak tekinthetők-e. Az őstulok (Bos primigenius) és szarvasmarha (Bos taurus) mintájára, manapság a legtöbben a két bivalyt külön, önálló fajnak tartják, ámbár nem mindenki.[3][4][5][6] Valószínűleg a házi vízibivalynak a vad vízibivaly az őse.[7][8][9]
Előfordulása
[szerkesztés]A vad vízibivaly egykoron majdnem egész Indiában és Délkelet-Ázsiában előfordult; manapság viszont főleg Asszámba szorult vissza (ahol a világállomány 91%-a él).[10] A Természetvédelmi Világszövetség (IUCN) adatai szerint 1986-ban csak 4000 példánya létezett, de 2010-ben már csak 3400 egyede élt. Vadon csak Indiában, Nepálban, Bhutánban, Thaiföldön és Kambodzsában él. Állítólag még Mianmarban is megtalálható; azonban ehhez nincs bizonyíték. Bangladesből, Laoszból, Vietnámból és Srí Lankából kiirtották. Srí Lanka mai állománya valószínű, hogy visszavadult házi vízibivalyoktól származik.[11][12][13]
Megjelenése
[szerkesztés]A fej-testhossza 240-300 centiméter, marmagassága 150-190 cm, farokhossza 60-100 cm, testtömege 600-1200 kilogramm; az átlag 900 kg. Mindkét nemnek van szarva. A kifejlett bikák szarvhegye közötti távolság akár 2 méter is lehet. Bőre hamuszürke vagy fekete. Szőrzete közepesen hosszú és ritka; a homlokán egy kis csomó látható belőle. A farokvége bojtos. Patái nagyok és szélesek. Fülei a nagy testéhez képest kicsik. Pofája eléggé keskeny.[14][15][16][17][18]
Életmódja
[szerkesztés]Egyaránt mozoghat nappal és éjjel. A tehenek borjaikkal általában 30 fős csordákba verődnek, de az itatóhelyeknél vagy a jó legelőkön akár 500 egyed is összegyülhet. A fiatal bikák nagyjából 10 fős csordákat alkotnak, míg az idősebbek magányosak. Perjefélékkel és palkafélékkel táplálkozik.[19][20] Legfőbb ellenségei az emberen kívül, a tigris, a mocsári krokodil (Crocodylus palustris) és az örvös medve.[21]
Szaporodása
[szerkesztés]Általában október-november között párosodik, de egyes állományok egész évben szaporodhatnak. A vemhesség 10-11 hónapig tart; ennek végén 1, de néha 2 borjú születik. A tehén csak minden második évben hajlandó szaporodni. A bika 18 hónaposan, míg a tehén 3 évesen válik ivaréretté. Legfeljebb 25 évig él.
Természetvédelmi helyzete
[szerkesztés]Valószínűnek tűnik a vad vízibivaly populációjának legalább 50%-os csökkenése az elmúlt három generáció alatt, tekintettel a veszélyek súlyosságára, különösen a hibridizációra; ez a csökkenő trend az előrejelzések szerint a jövőben is folytatódni fog. A legfontosabb fenyegetések a következők:[22]
- a védett területeken és környékén élő elvadult házi vízibivalyokkal való keresztezés;
- vadászat, ami különösen Thaiföldön, Kambodzsában és Mianmarban érinti a fajt;
- az ártéri területek redukálódása a mezőgazdaságra való átállás és a vízenergia-fejlesztés miatt;
- a vizes élőhelyek leromlása az inváziós fajok, például a szárcsavarok és a liánok által;
- haszonállatok által terjesztett betegségek és élősködők;
- a vadon élő vízibivalyok és a haszonállatok közötti versengés a táplálékért és a vízért.
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Arnee Bos arnee, The Animal Kingdom or zoological system of the celebrated Sir Charles Linnaeus. Class I. Mammalia. Edinburgh & London: A. Strahan & T. Cadell, 336. o. (1792. augusztus 3.)
- ↑ Sub-genus I. Bubalus, The animal kingdom arranged in conformity with its organization. London: Geo. B. Whittaker, 371–373. o. (1827)
- ↑ (2004) „The naming of wild animal species and their domestic derivatives”. Journal of Archaeological Science 31 (5), 645–651. o. DOI:10.1016/j.jas.2003.10.006.
- ↑ FAO (2013). Breeds from species: Buffalo. Domestic Animal Diversity Information System, Food and Agriculture Organization of the United Nations, Rome.
- ↑ Minervino, A. H. H. (2020. augusztus 3.). „Bubalus bubalis: A Short Story”. Frontiers in Veterinary Science 7, 570413. o. DOI:10.3389/fvets.2020.570413. PMID 33335917.
- ↑ Burton, J. A. (2005. augusztus 3.). „The taxonomic status, distribution and conservation of the lowland anoa Bubalus depressicornis and mountain anoa Bubalus quarlesi”. Mammal Review 35 (1), 25–50. o. DOI:10.1111/j.1365-2907.2005.00048.x. [halott link]
- ↑ Ellerman, J. R., Morrison-Scott, T. C. S. (1966). Checklist of Palaearctic and Indian mammals 1758 to 1946. Second edition. London: British Museum of Natural History. Pp 383–384.
- ↑ (2004) „The naming of wild animal species and their domestic derivatives”. Journal of Archaeological Science 31 (5), 645–651. o. DOI:10.1016/j.jas.2003.10.006.
- ↑ Flamand, J.R.B. (2003. augusztus 3.). „Genetic identification of wild Asian water buffalo in Nepal”. Animal Conservation 6 (3), 265–270. o. DOI:10.1017/s1367943003003329.
- ↑ Choudhury, A. (2010). The vanishing herds: the wild water buffalo. Gibbon Books, Rhino Foundation, CEPF & COA, Taiwan, Guwahati, India.
- ↑ (1998) „Genetic diversity of Asian water buffalo (Bubalus bubalis): mitochondrial DNA D-loop and cytochrome b sequence variation”. Animal Genetics 29 (4), 253–264. o. DOI:10.1046/j.1365-2052.1998.00309.x. PMID 9745663.
- ↑ Groves, C. P..szerk.: Bellwood, P.: Domesticated and Commensal Mammals of Austronesia and Their Histories, The Austranesians. Canberra: Research School of Pacific Studies, The Australian National University, 161–176. o. (2006)
- ↑ Choudhury, A. (1994). „The decline of the wild water buffalo in northeast India”. Oryx 28 (1), 70–73. o. DOI:10.1017/s0030605300028325.
- ↑ Nowak, R. M.. Asian water buffalo, Walker's Mammals of the World. Baltimore, USA and London, UK: The Johns Hopkins University Press (1999). ISBN 9780801857898
- ↑ (2011) „Call to conserve the Wild Water Buffalo (Bubalus arnee) in Nepal”. International Journal of Conservation Science 2 (4), 261–268. o.
- ↑ Grazing and Browsing by Large Herbivores in South and Southeast Asia, The Ecology of Large Herbivores in South and Southeast Asia, Ecological Studies. Springer, 99–120. o.. DOI: 10.1007/978-94-017-7570-0_4 (2016). ISBN 9789401775700
- ↑ (2004) „Differences in the range of fecal dry matter content between feeding types of captive wild ruminants”. Acta Theriologica 49 (2), 259–267. o. DOI:10.1007/bf03192525.
- ↑ Subfamily Bovinae, A Guide to the Mammals of China. Oxfordshire: Princeton University Press, 472. o. (2008). ISBN 9781400834112
- ↑ Daniel J. C., Grubh B. R. (1966). „The Indian wild buffalo Bubalus bubalis (Linn), in peninsular India: a preliminary survey”. Journal of the Bombay Natural History Society 63, 32–53. o.
- ↑ Lēkhakun, B., Mcneely, J. A. (1988). Mammals of Thailand. 2nd edition. Saha Karn Bhaet, Bangkok, Thailand
- ↑ Humphrey, S. R., Bain, J. R. (1990). Endangered animals of Thailand. Issue 6 of Flora & Fauna handbook. Sandhill Crane Press. ISBN 1-877743-05-4
- ↑ Sablon:Cite iucn
Fordítás
[szerkesztés]- Ez a szócikk részben vagy egészben a Wild water buffalo című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.https://hu.wikipedia.org/wiki/Wikip%C3%A9dia:Kocsmafal_(kezd%C5%91knek)
További információk
[szerkesztés]- IUCN Asian Wild Cattle Specialist Group: Water buffalo (Bubalus arnee)
- Wild Cattle Conservation Project
- Animal Info: Wild water buffalo
- Wildlife Trust of India February 2006: Wild buffalo faces extinction
- The Hindu February 2006: Project to conserve wild Asian buffalo Archiválva 2006. március 3-i dátummal a Wayback Machine-ben