Kékbegy
Kékbegy | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Hím kékbegy
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Természetvédelmi státusz | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Nem fenyegetett![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Magyarországon védett Természetvédelmi érték: 50 000 Ft | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Tudományos név | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Luscinia svecica (Linnaeus, 1758) | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Szinonimák | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Elterjedés | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() Elterjedési területe
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kékbegy témájú médiaállományokat és Kékbegy témájú kategóriát. |
A kékbegy (Luscinia svecica) a madarak (Aves) osztályának verébalakúak (Passeriformes) rendjébe, ezen belül a légykapófélék (Muscicapidae) családjába tartozó faj.
Előfordulása
Európában és Ázsiában költ. A telet Észak-Afrikában és Indiában tölti. A szegélynádasok, sással benőtt kanálisok lakója.
Kárpát-medencei-előfordulása
Áprilistól szeptemberig tartózkodik Magyarországon. Tavak, halastavak nádasainak szegélyében rendszeres fészkelő. Hazánkban a fehér csillagos alfaj költ és rendszeresen átvonul. A vörös csillagos törzsalak (ssp. svecica), amely a tundra és a szubalpin területek jellegzetes fészkelője nálunk rendkívül ritka kóborló.
Alfajai
Alfajait két csoportba szokás sorolni.
- Cyanecula csoport - fehér csillagos alfajok
- Luscinia svecica cyanecula (Johann Wolf, 1810) – Hollandia, Franciaország keleti része, Spanyolország középső része, Németország, Közép-Európa, kelete Ukrajna északnyugati részéig, fehér csillag
- Luscinia svecica namnetum (Noël Mayaud, 1934) - Franciaország délnyugati és középső része
- Luscinia svecica magna (Nikolai Alexejewitsch Sarudny & John Claudius Loudon, 1904) - Törökország keleti része, a Kaukázus vidéke és észak-Irán
Egyes rendszerezők az Ibériai-félszigeten élő madarakat Luscinia svecica azuricollis néven külön alfajnak tekintik.
Átmeneti alfajok
- Luscinia svecica volgae (Sablon:Person, 1907) - Ukrajna északkeleti része és európai Oroszország középső és keleti része
- Luscinia svecica abbotti (Charles Wallace Richmond, 1896) - Afganisztán északi része, Pakisztán északi része, Kasmír és a Himalája Északnyugati vonulatai
- Svecica csoport - vörös csillagos alfajok
- Luscinia svecica svecica (Linnaeus, 1758) – Észak-Európa, Észak-Ázsia, Alaszka északi és Kanada északnyugati része, az 1970'-es évek óta egyes közép-európai hegységekben is előfordul, rozsdavörös csillag
- Luscinia svecica pallidogularis (Zarudny, 1897) - Kazahsztán, Üzbegisztán és Türkmenisztán
- Luscinia svecica tianshanica - a Tien-san hegység
- Luscinia svecica saturatior (Pjotr Petrowitsch Suschkin, 1925) - az Altáj-hegység, Mongólia északnyugati részeKözép-Ázsia hegyvidékei
- Luscinia svecica kobdensis (Arkadi Jakowlewitsch Tugarinow, 1929) - Mongólia nyugati része és Nyugat-Kína
- Luscinia svecica przewalskii (Arkadi Jakowlewitsch Tugarinow, 1929) - Közép-Kína
Megjelenése
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5f/Bluethroat_%28Luscinia_svecica%29-_Female_at_Bharatpur_I_IMG_5484.jpg/200px-Bluethroat_%28Luscinia_svecica%29-_Female_at_Bharatpur_I_IMG_5484.jpg)
Testhossza 14 centiméter, a szárnyfesztávolsága 20-22 centiméter, testtömege 15-25 gramm. Háta és szárnyai sötétbarnák. A hím kék mellényén alfajtól függően más színű csillagot visel. A tojó torka fehéres. A fiatalok az első vedlésig pettyezettek.
Életmódja
Rovarokkal, férgekkel és pókokkal táplálkozik.
Szaporodása
Töltések oldalába vagy a talajra, növények közé rejtve készíti fészkét. Fészekalja északon 6-7 tojásból áll, délen 4-5 tojást rak. 13-14 napig kotlik és még 13-14 napig gondozza őket.
Források
- A faj szerepel a Természetvédelmi Világszövetség Vörös Listáján. IUCN. (Hozzáférés: 2009. október 18.)
- Csodálatos állatvilág, (Wildlife Fact-File). Budapest: Mester Kiadó (2000). ISBN 963-86092-0-6
További információk
- Luscinia
- Madárfajok
- A Kárpát-medence madarai
- Magyarország madarai
- Románia madarai
- Spanyolország madarai
- Portugália madarai
- Franciaország madarai
- Hollandia madarai
- Belgium madarai
- Dánia madarai
- Svédország madarai
- Norvégia madarai
- Finnország madarai
- Litvánia madarai
- Észtország madarai
- Lengyelország madarai
- Csehország madarai
- Szlovákia madarai
- Németország madarai
- Svájc madarai
- Olaszország madarai
- Málta madarai
- Szlovénia madarai
- Horvátország madarai
- Bosznia-Hercegovina madarai
- Szerbia madarai
- Montenegró madarai
- Észak-Macedónia madarai
- Albánia madarai
- Görögország madarai
- Ciprus madarai
- Bulgária madarai
- Ukrajna madarai
- Törökország madarai
- Azerbajdzsán madarai
- Grúzia madarai
- Örményország madarai
- Kazahsztán madarai
- Kirgizisztán madarai
- Oroszország madarai
- Irán madarai
- Irak madarai
- India madarai
- Jordánia madarai
- Bahrein madarai
- Afganisztán madarai
- Kína madarai
- Mongólia madarai
- Írország madarai
- Az Egyesült Királyság madarai
- Luxemburg madarai
- Lettország madarai
- Fehéroroszország madarai
- Moldova madarai