Szepeskárolyfalva
Szepeskárolyfalva (Kaľava) | |
![]() | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Kerület | Kassai |
Járás | Iglói |
Első írásos említés | 1300 |
Polgármester | Stanislav Čurilla |
Irányítószám | 053 42 |
Körzethívószám | 053 |
Forgalmi rendszám | SN |
Népesség | |
Teljes népesség | 395 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 95 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 570 m |
Terület | 4,45 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Szepeskárolyfalva weboldala | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Szepeskárolyfalva (1899-ig Kalyava, szlovákul: Kaľava) község Szlovákiában a Kassai kerület Iglói járásában. 2011-ben 421 lakosából 375 szlovák volt.
Fekvése
Iglótól 24 km-re keletre a Hernád bal partján fekszik.
Története
1300-ban „Kaloua, Kalyawa” néven említik először, ekkor zsigrai családok birtoka. Később a rihnói váruradalom része. 1693-ban a Csákyak szerezték meg és egészen 1848-ig voltak a falu birtokosai. 1787-ben 16 háza és 152 lakosa volt. 1828-ban 28 házában 201 lakos élt. Lakói főként mezőgazdasággal foglalkoztak, később Korompa üzemeiben dolgoztak.
Vályi András szerint " KALYAVA. Tót falu Szepes Várm. földes Ura G. Csáky Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Hernád vize mellet, Krompakkal által ellenben, határja középszerű, vagyonnyai meglehetősek."[2]
Fényes Elek szerint " Kalyava, tót falu, Szepes vmegyében, Kluknó fil., 201 kath. lak. F. u. gr. Csáky. Ut. p. Lőcse."[3]
1910-ben 293, túlnyomórészt szlovák lakosa volt. A trianoni békeszerződésig Szepes vármegye Gölnicbányai járásához tartozott.
2001-ben 423 lakosából 420 szlovák volt.
Nevezetességei
A Szent Kereszt tiszteletére szentelt korábbi római katolikus temploma 1932-ben épült és a helyén építették fel 2001-ben az új templomot.
További információk
Jegyzetek
- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.