Talavera de la Reina
Talavera de la Reina | |||
![]() | |||
Talavera de la Reina | |||
| |||
Becenév: La Ciudad de la Cerámica[1] | |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Autonóm közösség | Kasztília-La Mancha | ||
Tartomány | Toledo tartomány | ||
Comarca | Tierras de Talavera | ||
Rang | spanyol község | ||
Székhely | Talavera de la Reina | ||
Alapítás éve | Bronz kor | ||
Polgármester | Gonzalo Lago | ||
Irányítószám | 45600 | ||
Körzethívószám | 925 | ||
Testvérvárosok | |||
Népesség | |||
Teljes népesség | 84 137 fő (2023)[2] | ||
Népsűrűség | 584 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 373 m | ||
Terület | 157 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() | |||
Talavera de la Reina weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Talavera de la Reina témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Talavera de la Reina város Spanyolország középső részén, Kasztília-La Mancha autonóm közösségben, Toledo tartományban, a Tajo folyó mentén, Madridtól délnyugatra. Ismert kerámiáiról és az 1809-es talaverai csatáról, a Celestinát is író Fernando de Rojas spanyol drámaíró temetkezési helye, jelentős római kulturális központ is.
Nevében a de la Reina, "a királynéé", onnan ered (ezzel megkülönböztetve Spanyolország más Talavera nevű városaitól), hogy XI. Alfonz kasztíliai király ajándékba adta feleségének, Portugáliai Mária királynénak 1328-ban.
Történet
[szerkesztés]Előtörténet
[szerkesztés]Talavera de la Reina az Alberche torkolatánál van. Ezen a gazdag területen a Pireneusok mögött gyakori epi-gravetti dolmenek bizonyítják felső paleolitikum végétől való folyamatos emberi jelenlétet.
A kelta vettonok és carpetanusok lakták később a környéket, ezt részben a római kori feljegyzésekből részben különféle műtárgyaikból, például állatszobraikból tudjuk. A kelták először Aebura néven hívták a várost, amit Titus Livius, a rómaiak és a carpetanusok közti hódító háborúság leírásából tudunk. Később egy ideig a -briga végződés is szokásos volt, ami a -burg megfelelője.
Történelem
[szerkesztés]A rómaiak 182-ben elfoglalták. Jelenlétük alatt Caesarobriga néven Hispania Tarraconensis része volt.
A vizigótok, majd 712-től az arabok területe volt, ők Talabeirának hívták a várost. A szókezdet nagyon sok különféle találgatásra ad okot, azonban valószínű, hogy a hidroníma nagy szerepet játszik, a Tal-, Tala- kezdet nagy valószínűséggel utalhat mai Tajóra, a másik folyót pedig ma Alberchének hívják, így a TalaBer- összetett hidroníma kezdet a legvalószínűbb. VI. Alfonz király foglalta vissza tőlük 1083-ban. 1809-ben a spanyol és brit csapatok itt szálltak szembe Napóleon hadseregével. A spanyol polgárháború alatt a város nagyban károsodott.
Napjainkban
[szerkesztés]A hatvanas évek óta a vidéki lakosság fokozatos városokba vándorlása miatt lakossága a többszörösére nőtt. A város a Carratera de Extremadura vonalán fekszik Navalcarnero és Navalmoral de la Mata között és népessége növekedésével a 2010-es évekre jelentős elképzelések vannak térségének fejlesztésére, mindenekelőtt a spanyol nagysebességű vonat, az AVE Lisszabonig való kiterjesztésével.
Műemlékek
[szerkesztés]- La Colegial (katedrális)
- Nuestra Señora del Prado bazilika
- Plaza del Pan, kerámiával borított főtér
- Plaza del Reloj (Óra-tér)
- Santiago el Nuevo templom, mudéjar stílusú
- Santo Domingo templom
- Prado-kertek
- La Caprichosa bikaviadal-aréna
- arab eredetű városfal
- Szent Ágoston templom
- Római híd
- Castilla-La Mancha híd
Múzeumok
[szerkesztés]- Ruiz de Luna kerámiamúzeum
- Néprajzi Múzeum (Museo Etnográfico)
Népesség
[szerkesztés]A település lakosságának változását az alábbi diagram mutatja:
Lakosok száma | 76 011 | 80 305 | 85 549 | 88 856 | 88 674 | 86 779 | 84 119 | 83 009 | 83 477 | 84 137 |
2001 | 2004 | 2007 | 2009 | 2011 | 2014 | 2016 | 2018 | 2021 | 2023 |
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ La Ciudad de la Cerámica (A kerámiaváros)
- ↑ Municipal Register of Spain of 2023