Sopronkőhidai Fegyház és Börtön
Sopronkőhidai Fegyház és Börtön | |
![]() | |
A fegyház és börtön személyi bejárata | |
Alapítás éve | 1886 |
Ország | Magyarország |
Hely | Sopron, Pesti Barnabás u. 25, 9407 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() |
A Sopronkőhidai Fegyház és Börtön büntetés-végrehajtási intézet Győr-Moson-Sopron vármegyei Sopronkőhida településen (Sopron városrésze). Költségvetési szerv, jogi személy. Alaptevékenysége a külön kijelölés által meghatározott körben:
- a letartóztatással,
- a felnőtt korú férfi elítéltek fegyház és
- börtön fokozatú szabadságvesztésével
összefüggő büntetés-végrehajtási feladatok ellátása. Felügyeleti szerve a Belügyminisztérium, szakfelügyeletet ellátó szerve a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága.
Története
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/82/Sopronk%C3%B6hida_martyrs_plaque.jpg/188px-Sopronk%C3%B6hida_martyrs_plaque.jpg)
Az intézet felépítését 1883-ban engedélyezték, felépítéséről 1884-ben rendelkeztek. Az építkezés céljára egy volt cukorgyártelepet vásároltak meg. A tervező Wagner Gyula volt. Alapító okirata szerint 1886-ban létesült, működését ekkor kezdte meg.
- 1921-ben kiürítették, visszatelepítésére – a terület sorsáról döntő népszavazást követően – 1922 áprilisában került sor.
- 1928-ban az intézet egyik elkülönített részét szigorított dologházzá jelölték ki. A dologház tervezésére Kauser Andor kapott megbízást.[1]
- 1944-ben a nyilasok részlegesen kiürítették, hogy ott politikai foglyokat helyezzenek el.
- 1944 decemberében az intézettel szemközti iskolaépületben végezték ki Bajcsy-Zsilinszky Endrét, Pataki Istvánt és Pesti Barnabást.
- 1945. március 29-én kiürítették. A szovjet csapatok hadifogolytábort létesítettek a területén, amely a szövetséges hatalmak Bádeni hadbíróságának börtöneként funkcionált.
- Az intézet visszatelepítésére 1948. március 10-én került sor.
- 1951 októberében ismét kiürítették, az új betelepítés 1955-ben történt meg.
- Az elítélteket 1924-től a magánkézben lévő, majd 1955-től a már állami tulajdonban működő Sopronkőhidai Szövőgyárban foglalkoztatták.
- Az 1960-as években szövödei üzemcsarnok, új kazánház, bástyafal és őrtornyok, az 1980-as években az intézet területének bővítése során sportpálya épült. 1993-ban konyhát és étkezdét 1996-ban új fürdőket alakítottak ki.
2009. március 19-én Pápai Lajos megyés püspök áldotta meg a fegyintézet kápolnáját, amit Szekeres János sopronkőhidai fegyházlelkész, őrkanonok 17 évi börtönpasztorációs munkája eredményeként létesített. Szekeres János atya adománya az oltárkép, 1800-as években készült Utolsó Vacsora jelenet. A kápolna keresztúti stációi Gergely Kosza Attila festőművész adománya. A kápolna építésztervezője Harsányi István, a ferences rend főépítésze.
A fogvatartottak munkáltatását jelenleg az intézet mellett működő Sopronkőhidai Ipari és Szolgáltató Kft. biztosítja.
Elnevezése
[szerkesztés]- 1886-tól Soproni Királyi Országos Fegyintézet,
- 1929-től Soproni Királyi Országos Fegyintézet és Szigorított Dologház,
- 1947-től Soproni Országos Büntetőintézet,
- 1951-től Sopronkőhidai Országos Börtön
- 1967-től Sopronkőhidai Büntetés-végrehajtási intézet,
- 1972-től Sopronkőhidai Fegyház,
- 1981-től Sopronkőhidai Fegyház és Börtön.
Jegyzetek
[szerkesztés]Irodalom
[szerkesztés]- Lőrincz József – Nagy Ferenc: Börtönügy Magyarországon. Budapest: Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága. 1997. ISBN 963-03-4346-0
- 20/1997. (VII. 8.) IM rendelet a büntetés-végrehajtási szervek alapító okiratainak kiadásáról, módosításáról