Kesznyéteni Tájvédelmi Körzet
Kesznyéteni Tájvédelmi Körzet | |
![]() | |
Ország | ![]() |
Elhelyezkedése | Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye |
Terület | 58,53 km² |
Alapítás ideje | 1990 |
![]() |
A Kesznyéteni Tájvédelmi Körzet területe 6084 hektár. A Tájvédelmi körzet a Bükki Nemzeti Park Igazgatósága alá tartozik.
Fekvése
[szerkesztés]A tájvédelmi körzet a Tisza, a Takta, a Sajó és a tiszalúci Holt-Tisza által közrefogott morotvákkal, elhagyott folyómedrekkel tarkított síkságát foglalja magában. A tájvédelmi körzethez szervesen kapcsolódik a Tiszadobi-ártér, mely a Hortobágyi Nemzeti Park Igazgatóság felügyeletébe tartozik. A 6083,9 holdas összes területéből 1576 kataszteri hold az egykori Kocsordos tanya nevezetű uradalmat képezte (Tiszadobon 1154 kh és Kesznyétenen 422 kh), amelynek a központja a Boldogfai Farkas–Lenz-kúria volt, amely jelenleg elhagyatott állapotban van.[1] Lenz József kereskedelmi tanácsos, nagykereskedő, boldogfai Farkas Endréné Lenz Klára apja, összesen 935 kataszteri holdat birtokolt Kesznyétenen.
Jellemzői
[szerkesztés]A védetté nyilvánítás célja a Taktaköz déli részén, a Tisza szabályozása következtében kialakult ligeterdők, bokorfüzesek, nádasok, mocsárrétek, holtágak fajgazdag növény- és állatvilágának, a tájképi értékeknek a védelme. A terület egynegyed része szerepel a Ramsari Egyezmény nemzetközi jelentőségű vízi élőhelyeinek listáján, mára a WWF hódvisszatelepítési programjába is bekerült.
Növény- és állatvilág
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/70/Musv%C3%A5ge_cropped.jpg/200px-Musv%C3%A5ge_cropped.jpg)
A védetté nyilvánításkor itt volt Kelet-Magyarország legnagyobb gémtelepe, de megtalálható itt a nagy és kis kócsag, a bakcsó, a batla, a jégmadár, a guvat, a vízicsibe, a különböző récefajok, a haris, a barna rétihéja és kékes rétihéja, az egerészölyv, a kabasólyom, sőt kerecsensólyom is. A madarak mellett számos botanikai értékkel is találkozhatunk (rucaüröm, nyári tőzike, debreceni torma, elegáns kosbor, tőzegpáfrány, margitvirág, villás sás, fátyolos nőszirom,).
Az ízeltlábúak közül a kérészek rendjébe tartozó tiszavirág a június második felében százezres nagyságrendben lepi el a Tisza vizét. A bogarak képviselői közül védett faj az aranypettyes bábrabló, az érdes futrinka és a mezei futrinka, de megtalálható még a területen az óriás csíkbogár, szarvasbogár, az orrszarvúbogár, nagy hőscincér, kis színjátszó lepke, díszes tarkalepke és a mocsári szitkár.
Külső hivatkozások
[szerkesztés]- A Bükki Nemzeti Park honlapja
- A Bükki Nemzeti Park honlapja - A Kesznyéteni TK leírása
- A Bükki Nemzeti Park interaktív térkép
Források
[szerkesztés]- ↑ Kesznyéteni Tájvédelmi Körzet. [2016. december 25-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. január 3.)
- Bodnár Mihály, Kecső Imre: A Kesznyéteni Tájvédelmi Körzet, kiadta a Faluvédő és Faluszépítő Egyesület, 2002, Tiszaújváros
- Kesznyéteni krónika: az önkormányzat információs lapja, Kesznyéten, 1994