Kemény Gábor (pedagógus)
Kemény Gábor | |
![]() | |
Emléktáblája egykori lakóhelyén (XIV. ker., Erzsébet királyné útja 11.) | |
Született | Kohn Gábor 1883. június 1. Szarvas |
Elhunyt | 1948. május 15. (64 évesen) Budapest |
Állampolgársága | magyar |
Házastársa | Kertész Aranka (h. 1908–1948) |
Gyermekei | Kemény Katalin |
Foglalkozása | pedagógus, pedagógiai szakíró, szerkesztő |
Tisztsége | főispán (1918. december 6. – 1919, Torda-Aranyos vármegye) |
Iskolái | Kolozsvári Magyar Királyi Ferenc József Tudományegyetem (–1906) |
Kitüntetései | Kossuth-díj (1948) |
Sírhelye | Fiumei Úti Sírkert |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kemény Gábor témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Kemény Gábor, született Kohn Gábor (Szarvas, 1883. június 1.[1] – Budapest, 1948. május 15.) Kossuth-díjas pedagógus és pedagógiai szakíró, szerkesztő, Kemény Katalin író, művészettörténész apja.
Életútja
[szerkesztés]Kohn József és Pollák Fáni gyermekeként született. Felsőfokú tanulmányokat a kolozsvári egyetemen folytatott, ott szerzett középiskolai tanári oklevelet. 1908-ban Kisújszálláson házasságot kötött Kertész Arankával.[2][3] 1912-13-ban Párizsban a Sorbonne-on tanult, francia középiskolák működését és Rousseau pedagógiáját tanulmányozta. Hazaérkezve tovább tanított a tordai unitárius gimnáziumban. 1918-ban az őszirózsás forradalom idején Torda-Aranyos vármegye főispánjává nevezték ki. A forradalmak után el kellett hagynia Erdélyt. Békéscsabán, majd Budapesten tanított. 1922-ben „bélistázták”, tanári állásba való visszahelyezésének kérelmét 1929-ben is elutasították. 1922-től főispáni nyugdíjából és az írásaiért kapott tiszteletdíjakból élt. Az 1920-as évek közepétől intenzív alkotói és szerkesztői tevékenységet fejtett ki. 1945 után a Pedagógusok Szabad Szakszervezete elnökévé választották és az Embernevelés c. szakfolyóiratot szerkesztette. A Vallás- és Közoktatásügyi Minisztérium nevelési főosztályát vezette (1946-47), majd az Országos Közoktatási Tanács alelnökeként működött.
Munkássága
[szerkesztés]Érdeklődése több irányba mutatott, filozófiával, vallásfilozófiával, irodalomkritikával, művelődéstörténettel, pedagógiával és neveléstörténettel foglalkozott. Munkáiban a nevelői gondolkodás, a szociológiai és szociális szemlélet jellemezte. A Nagy László által képviselt gyermektanulmányi mozgalom nagy hatással volt rá. Szociális szemlélete pedig arra ösztönözte, hogy hozzászóljon közoktatás-politikai kérdésekhez, azon belül is az értékelés, a szelekció témaköréhez, bírálta a numerus clausus törvényt és a kultúrfölény elméletét. A középiskolai oktatást a szakműveltség elhanyagolása miatt bírálta. A pedagógia és a közoktatás demokratikus hagyományait ápolta azzal, hogy Tessedik Sámuel, Vajda Péter, Nagy László munkásságát tekintette példaképnek. Megindította a Nagy László könyvtár c. könyvsorozatot, jeles tudósok, köztük Nagy László pedagógus és gyermekpszichológus, Jancsó Elemér, Krammer Jenő kötetei jelentek meg a sorozatban.[4][5][6] Helytelenítette az utódállamokban a magyar kisebbséget elnyomó politikát, a magyar nyelvű oktatás háttérbe szorítását. A környező országokban élő magyar pedagógusokkal összefogva egy Dunavölgyi Pedagógiai Szemle c. folyóirat kiadását tervezte.
Kötetei (válogatás)
[szerkesztés]- A francia középiskolák szervezete / Kemény Gábor. Különlenyomat In: Keresztény Magvető, 1915. 24 p.
- Iskolai értékelés és kiválasztás : a kérdés társadalmi háttere - új értékelés Budapest : Merkantil-ny., 1934. 70 p. (Nagy László könyvtár 2.)
- Tessedik Sámuel élete és munkája. (Nádor Jenővel, 1936.)
- A magyar nemzetiségi kérdés lélektani feladatai / Kemény Gábor. Kecskemét : Első Kecskeméti Hírlapkiadó- és Nyomda, 1942. 31, [16] p.
- Egy magyar kultúrpedagógus : Nagy László életműve. Budapest : Merkantil-Ny, 1943. 239 p. (Nagy László Könyvtár. ; 9.)
- Kemény Gábor válogatott pedagógiai művei /szerk. Köte Sándor. Budapest : Tankönyvkiadó Vállalat, 1966. 412 p. (Neveléstörténeti Könyvtár.)
- Az egyszerűség útja : tanulmányok, visszaemlékezések / Kemény Gábor ; [bev. Kemény Katalin]. Budapest : Tankönyvkiadó, 1972. 227 p.
- Iskolázásunk szarvasi hagyományai / Kemény Gábor ; [vál., sajtó alá rend. és kísérő tanulmánnyal ell. Köte Sándor]. Békéscsaba : RFG : Békés M. Tcs. Műv. Oszt., 1985. 119 p. (Tessedik Sámuel, Vajda Péter munkásságáról).
Díjak, elismerések
[szerkesztés]- Kossuth-díj (1948)
Irodalom
[szerkesztés]- Nagy László bibliográfia / Mérei Ferenc bibliográfiája alapján készítette Ballér Endre és Léces Károly ; [kiad. az] Országos Pedagógiai Könyvtár és Múzeum. Budapest, 1982. 71 p. ISBN 963-7511-60-1
- Köte Sándor: A pedagógus Kemény Gábor. [Kiad. a] Tankönyvkiadó, Békés Megyei Tanács. Budapest - Békéscsaba, 1989. 415 p. ISBN 963-18-0591-3
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Születési bejegyzése a szarvasi izraelita hitközség születési akv. 7/1883. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2019. november 26.)
- ↑ Házasságkötési bejegyzése a kisújszállási polgári házassági akv. 84/1908. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2019. november 26.)
- ↑ Kertész Aranka halotti bejegyzése a Budapest XII. kerületi polgári halotti akv. 2208/1975. folyószáma alatt. (Hozzáférés: 2019. november 26.)
- ↑ A magyar közoktatás reformja / Nagy László ; közrebocsátja Ballai Károly ; kísérő tanulmánnyal ellátta Kemény Gábor. Budapest : Merkantil Ny., 1934. 48 p. (Nagy László könyvtár 1.)
- ↑ Az erdélyi magyarság életsorsa nevelésügyének tükrében : 1914-1934 / Jancsó Elemér. Budapest : Merkantil Ny., 1935. 112 p. (Nagy László könyvtár 4.)
- ↑ A szlovenszkói magyar serdülők lelkivilága : szociálpszichológiai tanulmányok / Krammer Jenő. Budapest : Merkantil Ny., 1935. 77 p. (Nagy László könyvtár 3.)
Források
[szerkesztés]- Pedagógiai lexikon. Főszerk. Báthory Zoltán, Falus Iván. II. köt. Budapest : Keraban Könyvkiadó, 1997. Kemény Gábor szócikkét írta Köte Sándor lásd 191. p. ISBN 963-8146-46-x
- Kemény Gábor élete, munkássága az unitárius közösség honlapján Archiválva 2021. március 27-i dátummal a Wayback Machine-ben
- MÉL