Benyovszky Móric (főispán)
Benyovszky Móric | |
Született | 1872. április 8. Nagylég |
Elhunyt | 1936. február 4. (63 évesen) Budapest |
Állampolgársága | magyar |
Házastársa | Batthyány Lujza |
Szülei | Benyovszky Lajos |
Foglalkozása |
|
Tisztsége |
|
Sablon • Wikidata • Segítség |
Gróf benyói és urbanói dr. Benyovszky Móric István Benő (Nagylég, 1872. április 8. – Budapest, 1936. február 4.) nagybirtokos főnemes, politikus, Baranya vármegye főispánja, Benyovszky Lajos ügyvéd fia, Benyovszky Rudolf hegedűművész testvére.
Élete
[szerkesztés]A neves Benyovszky család köznemesi ágából származott, édesapja dr. Benyovszky Lajos, édesanyja Ocskay Erzsébet. Édesanyja révén Benyovszky Móric madagaszkári király dédunokája. A gimnáziumot Pozsonyban végezte, majd a bécsújhelyi katonai akadémiára került, ahonnan hadnagyként került ki. Ezt követően a császári és királyi 6. számú huszárezredbe osztották be. Mindössze néhány évet szolgált a hadseregben, ezt követően gazdasági tanintézetet végzett, majd egyetemre került előbb Párizsba, majd Berlinbe. Hazatérve átvette a család pozsonyi és baranyai uradalmainak vezetését. 1902-ben édesapja harmadfokú unokatestvére, Benyovszky Sándor gróf gyermektelen lévén a grófi cím öröklése végett örökbefogadta Benyovszkyt és testvérét.
Politikai pályáját 1905-ben kezdte meg, amikor Siklós országgyűlési képviselőjévé választották. Innen 1906-ban Baranya vármegye főispáni székébe került. Benyovszkynak ugyan kiváló szónoki képességei voltak, de a közigazgatásban sem ismeretekkel sem tapasztalattal nem rendelkezett, így többször is ellentétbe került a törvényhatóság tisztikarával. Koszits Kamill alispán ellen még fegyelmi eljárást is indíttatott, mellyel végül elérte, hogy Koszitsot nyugdíjazzák. Ezt követően az alispán választásakor a bizottság által jelölt Jeszenszky Lajos helyett Stenge Ferenc főjegyzőt nevezte ki. Később beadta lemondását, 1910-ben pedig felmentették hivatalából. Ekkor ismét országgyűlési képviselő lett, majd a világháború kitörésekor bevonult a hadseregbe. Előbb az orosz fronton harcolt, majd a vezérkarhoz került, később pedig Varsóban teljesített katonai szolgálatot. 1917-ben ismét főispánná nevezték ki, ám ekkor nem csak Baranya vármegye, de Pécs város első embere is lett. Második főispáni hivatalát azonban nem sokáig viselte, 1918 novemberében ismét lemondott. 1935-ben Horthy Miklós újból kinevezte főispánná, de néhány hónappal később megbetegedett, rákos elváltozást diagnosztizáltak nála. Augusztusban még részt vett Horthy pécsi látogatásán, de szeptembertől már Budapesten kezeltette magát. A betegség azonban gyógyíthatatlannak bizonyult, Benyovszky életének 64. évében elhunyt.
Halála után tiszteletére Siklóson a mai Bajcsy-Zsilinszky utcát róla nevezték el, mert mindig ezen az utcán keresztül kereste fel Pécset. Nagy vagyont és nagy adósságot hagyott gyermekeire, akik aztán az adósság fedezése végett kénytelenek voltak a siklósi várkastélyt és uradalmat eladni. Eladósodásának részben az lehetett az oka, hogy a világháború idején 128 kötvényt vásárolt több mint egymillió korona értékben, amik aztán teljesen elértéktelenedtek.
Politikai szereplésén felül tevékenyt részt vett vármegyéje életében is. Tagja volt a törvényhatósági bizottságnak és más fontosabb bizottságoknak is, és több intézmény élén is állt. A Baranya Vármegyei Gazdasági Egyesület, a Dunántúli Bank RT, az Alsó-Dunántúli Mezőgazdasági Kamara, a Pécs-Baranyai Automobil Club, a Pécs-Baranyai Múzeum Egyesület és a Pécs-Baranyavármegyei Közművelődési Egyesület mind elnökének tudhatta. Ezen felül neves műgyűjtő volt, pozsonyi kastélyában értékes képgyűjteményt tartott, de ügyesen rajzolt és festett, valamint csellón is tehetségesen játszott.
Címei, kitüntetései
[szerkesztés]- magyar gróf, 1902
- Katonai Érdemérem
- A Vöröskereszt 2. osztályú díszjelvénye
- A Magyar Vöröskereszt érdemkeresztje
Családja
[szerkesztés]1921. október 14-én vette feleségül gróf németújvári Batthyány Lujza Máriát (1897–1981), két gyermekük született:
- Móric Rudolf Marian Pál (1924–2002) gépészmérnök; neje: Lukácsovich Veronika (1930–?)
- Pál Marian (1926–?); neje: jobaházi Dőry Katalin (1934–?)
Források
[szerkesztés]- Nagy Imre Gábor: Baranya vármegye főispánjai (1688-1950), 97. és 101-104. old.; in: A Pécsi Székeskáptalan pecséthasználata (1700-1845) (online hozzáférés)
- Sturm Albert: Országgyűlési Almanach 1905–1910, 224. old (online hozzáférés)
- Sturm Albert: Országgyűlési Almanach 1910–1915, 236. old (online hozzáférés)
- Benyovszky Móric családfája a Magyar Családtörténet-kutató Egyesület honlapján
Elődje: br. Fejérváry Imre |
Utódja: Szily Tamás |
Elődje: Szily Tamás |
Utódja: Kerese György |
Elődje: Visy László |
Utódja: Oberhammer Antal |
Elődje: gr. Szapáry Lajos |
Utódja: Horvát István |
Elődje: gr. Szapáry Lajos |
Utódja: Horvát István |