Radstadt
Radstadt | |||
![]() | |||
Radstadt főtere | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Tartomány | Salzburg | ||
Járás | Sankt Johann im Pongau | ||
Irányítószám | 5550 | ||
Körzethívószám | 06452 | ||
Forgalmi rendszám | JO | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 4823 fő (2018. jan. 1.)[1] | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 858 m | ||
Terület | 60,84 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Radstadt weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Radstadt témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Radstadt város Ausztria Salzburg tartományában, a Sankt Johann im Pongau járásában. 2018 januárjában 4823 lakosa volt.
Elhelyezkedése
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e2/Radstadt_im_Bezirk_JO.png/170px-Radstadt_im_Bezirk_JO.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1e/Pfarrkirche_Radstadt_v_N.jpg/170px-Pfarrkirche_Radstadt_v_N.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a9/Hexenturm_mit_Stadtmauer.jpg/170px-Hexenturm_mit_Stadtmauer.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/93/Radstadt_%28Schloss_Lerchen-1%29.jpg/170px-Radstadt_%28Schloss_Lerchen-1%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2c/Schloss_Tandalier.jpg/170px-Schloss_Tandalier.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/83/Radstadt_%28Schloss_Mauer-2%29.jpg/170px-Radstadt_%28Schloss_Mauer-2%29.jpg)
Radstadt Salzburg tartomány Pongau régiójában fekszik az Enns folyó mentén, az Alacsony-Tauern hegységhez tartozó Radstadti-Tauernben. Legmagasabb pontja a 2350 m-es Seekarspitze, míg turisztikailag legjelentősebb az 1768 m magas Rossbrand. Az önkormányzat 5 településrészt, illetve falut egyesít: Höggen (494 lakos 2018-ban), Löbenau (717), Mandling (355), Radstadt (2410) és Schwemmberg (847).
A környező önkormányzatok: délkeletre Forstau, délre Untertauern, délnyugatra Altenmarkt im Pongau, északnyugatra Eben im Pongau, északra Filzmoos.
Története
Radstadt vidékén már az i.e. 4 . században is éltek kelták. A római korban erre haladt át az Aquileia és a Iuvavum (Salzburg) közötti útvonal. A népvándorlás során korán lakói elhagyták, helyükre a 7. században bajorok költöztek. Írásban először 1074-ben említik Rastat (jelentése pihenőhely) néven.
Rudolf von Hohenegg salzburgi érsek 1289-ben városjogot adományozott a településnek. Az 1525/26-os parasztháborúban lojális maradt hűbérurához és ellenállt a Michael Gaismair vezette ötezer felfegyverzett parasztnak, ezért további privilégiumokban részesült, saját polgárőrséget tarthatott fenn és 1527-ben Matthäus Lang von Wellenburg érsek teljes szabadságjogokban részesítette. A város a lázadások miatt három toronnyal erősítette meg védőgalát. A protestáns mártír George Scherert Radstadtban fejezték le 1528-ban.
1731-ben az érsek elűzte birtokairól a protestánsokat. Radstadtból 3000 lakosnak kellett távoznia, elsősorban kelet-Poroszországba. A napóleoni háborúk során hol osztrák, hol bajor, hol francia csapatok szállták meg a várost.
1875-ben elkészült a Bischofshofen-Selzthal vasút, amely érintette Radstadtot is.
1938-ban egyesültek az addig különálló Radstadt-Stadt és a Radstadt-Land önkormányzatok.
Lakosság
A radstadti önkormányzat területén 2017 januárjában 4823 fő élt. A lakosságszám 1961-től a legutóbbi évekig gyarapodó tendenciát mutatott. 2016-ban a helybeliek 81,3%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 2,1% a régi (2004 előtti), 6,2% az új EU-tagállamokból érkezett. 8,3% a volt Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 2,1% egyéb országok polgára. 2001-ben a lakosok 80%-a római katolikusnak, 5% evangélikusnak, 1,1% ortodoxnak, 6,6% mohamedánnak, 4,1% pedig felekezet nélkülinek vallotta magát. Ugyanekkor a német (85,9%) mellett a legnagyobb nemzetiségi csoportot a horvátok (6,4%), a szerbek (1,6%), a törökök (1,3%) és a bosnyákok (1,3%) alkották.
A lakosság számának változása:
2016 | 4 941
|
2018 | 4 823
|
Látnivalók
A belváros középkori épületeinek nagy része a tüzvészek során elpusztult, a városképet barokk és klasszicista épületek jellemzik.
- a kora újkori városfal egyes részei megmaradtak, köztük tornyok és a vizesárok is.
- a Mária mennybevétele-plébániatemplom több alkalommal leégett, utoljára 1865-ben, ezután neoromán stílusban építették újjá.
- az 1513-as késő gótikus Susztertorony a temetőben
- a kapucinusok temploma
- a Lerchen-kastély a városi múzeumnak ad otthont
- a Tandalier-kastély 1569-ben nyerte el mai külsejét. Magántulajdon.
- a radstadti vár korábban kapucinus kolostor volt, ma a katolikus plébániának ad otthont
- a Mauer-kastély
- a Stájerország és Salzburg közötti határon lévő Mandling-hágót védő középkori erődítmény
Híres radstadtiak
- Paul Hofhaimer (1459–1537) zeneszerző, orgonista
- Karl Berg (1908–1997) salzburgi érsek
- Josefine Frandl (1930-) olimpiai ezüstérmes alpesi síző
- Alexa Károly (1945-) József Attila-díjas magyar irodalomtörténész, egyetemi tanár, az MDF alapító tagja
- Andreas Schifferer (1974-) olimpiai bronzérmes alpesi síző
- Michael Walchhofer (1975-) olimpiai ezüstérmes alpesi síző
Jegyzetek
- ↑ Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018. Osztrák Statisztikai Hivatal. (Hozzáférés: 2019. március 9.)
Források
- A település honlapja
- 50417 – Radstadt. Statistik Austria
Fordítás
- Ez a szócikk részben vagy egészben a Radstadt című német Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.