Müon
A müon az elektron nagyjából 200-szor nehezebb „testvére" a második részecskecsaládból. Elemi részecske, azon belül a leptonok közé soroljuk.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b8/Myon-Zerfall.png/300px-Myon-Zerfall.png)
Töltés | |
Nyugalmi tömeg | |
Nyugalmi energia | |
Mágneses momentum | 4,490 447 99(40)⋅10−26 J T−1 |
Spin | 1/2 (fermion) |
Élettartam | 2,2 · 10−6 s |
g-faktor | -2,002 331 8396(12) |
Bomlása:
müon → elektron + müonneutrínó + antielektronneutrínó
antimüon → pozitron + antimüonneutrínó + elektronneutrínó
Müonos atomok
A müon volt az első olyan elemi részecske, amely nem volt megtalálható a közönséges atomban. A negatív müonok mégis helyettesíteni tudják az elektronokat a közönséges atomokban, úgynevezett müonos atomokat hozva létre. Ezek az atomok viszont kisebbek, mint a nekik megfelelő elektronos atomok, mivel a perdületmegmaradás értelmében a nehezebb müonnak közelebb kell keringenie az atommaghoz, mint a könnyebb elektronnak.
A pozitív müon, ha megáll a közönséges anyagban, képes összekapcsolódni egy elektronnal, és müóniumot (Mu) hoz létre, melyben a müon játssza el az atommag szerepét.
Története
1937-ben Carl David Anderson, Neddermeyer, Street és Stevenson fedezte fel a kozmikus sugárzásban.
Az a tény, hogy a kozmikus sugárzásban keletkező müon rövid élettartama ellenére is eléri a földfelszínt, a speciális relativitáselmélet által megjósolt idődilatáció egyik bizonyítéka. A tengerszinten átlagosan 200 müont lehet mérni négyzetméterenként és másodpercenként Németországban. (Valószínűleg nálunk is hasonló érték lehet.)
A Fermilab által irányított Muon g - 2 kísérlet 2021-ben publikált eredményei megerősítették, hogy a müon mágneses momentumának értéke nem összeegyeztethető a részecskefizika jelenleg elfogadott standard modelljével[1]. Egyelőre nem világos, hogy milyen elmélet magyarázhatná meg az eltérést[2].
Jegyzetek
- ↑ Castelvecchi, Davide (2021. április 7.). „Is the standard model broken? Physicists cheer major muon result” (angol nyelven). Nature 592 (7854), 333–334. o. DOI:10.1038/d41586-021-00898-z.
- ↑ Castelvecchi, Davide (2021. április 23.). „What’s next for physics’ standard model? Muon results throw theories into confusion” (angol nyelven). Nature. DOI:10.1038/d41586-021-01033-8.