Ligeti csiga
Ligeti csiga | ||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ||||||||||||||||||||||||
Természetvédelmi státusz | ||||||||||||||||||||||||
Nem fenyegetett![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | ||||||||||||||||||||||||
Magyarországon védett Természetvédelmi érték: 5 000 Ft | ||||||||||||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||
Tudományos név | ||||||||||||||||||||||||
Cepaea nemoralis (Linnaeus, 1758) | ||||||||||||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||||||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz Ligeti csiga témájú rendszertani információt. ![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Ligeti csiga témájú médiaállományokat és Ligeti csiga témájú kategóriát. |
A ligeti csiga vagy sötétszájú ligeticsiga[1] (Cepaea nemoralis) Nyugat- és Közép-Európában őshonos szárazföldi csigafaj, amit Észak-Amerikába is behurcoltak.
Előfordulása
A ligeti csiga Közép- és Nyugat-Európában őshonos. A Brit-szigetek déli részén gyakori, Skóciában már ritka, és hiányzik a Hebridákról, Orkney és Shetland szigetéről. Északon Dél-Svédországig, délen Közép-Spanyolországig, keleten pedig a Baltikumig, Nyugat-Ukrajnáig és a Nyugat-Balkánig terjed élőhelye. Nyugat-Európában az egyik leggyakoribb szárazföldi csigafaj. Újabban Észak-Amerikába és Venezuelába is behurcolták. Magyarországon a Dunántúlon, annak is inkább a nyugati felén fordul elő, a Dunától keletre csak két helyről ismert.
Megjelenése
A ligeti csiga háza 12-22 milliméter magas és 18-25 milliméter széles, 4-5 kanyarulatból áll. A héj színe rendkívül változékony, sárgás, fehéres, barnás vagy vöröses is lehet és változó számú (1-6) és szélességű sötétbarna hosszanti csíkok húzódnak rajta, de egyes esetekben ezek is hiányozhatnak. A szájadék pereme sötétbarna (ritkán fehér), köldöke fiatalkorban szűk, a kifejlett egyedeknél pedig be is záródik. Az 1800-as években színváltozatainak külön nevet adtak, de később egységesítették a fajt.
A hasonló fajok közül a pannon csiga inkább fehér alapú, kevésbé intenzíven színezett. A kerti csigától sötét színű ajakduzzanata különbözteti meg. Azokon a területeken, ahol fehérajkú ligeti csigák is előfordulnak, csak anatómiai vizsgálattal, a szerelemnyiluk keresztmetszete alapján különböztethetőek meg. A csiga teste helyenként barnás-vöröses árnyalatú szürke, tapogatói sötétebbek.
Életmódja
A ligeti csiga nyílt erdőkben, bokros-bozótos területeken él, a települések környékén kertekben, útszéleken is előfordul, helyenként nagy számban is. Korhadó vagy hervadt növényi részekkel táplálkozik, mezőgazdasági károkat nem okoz. Svájcban 1200 méterig, a Pireneusokban 1900 méteres magasságig találták meg.
Hermafroditák, de szexuálisan szaporodnak. Szaporodási időszaka az éghajlattal változik; Angliában június-augusztusban, Francia- és Németországban május-októberben rakja le 40-80 darab 2,5-3 mm hosszú, ovális petéjét a talajba ásott lyukba. A peték 15-20 nap múlva kelnek ki, a fiatal csigák 1 évesen érik el az ivarérettséget. Élettartamuk 7-8 év is lehet, de természetes körülmények között évente kb. 50%-os esélye van, hogy ragadozók zsákmányául essen vagy egyéb módon pusztuljon el.
Magyarországon védett, természetvédelmi értéke 5 000 Ft.
Színváltozatok
-
Sokcsíkos változat
-
Széles sávú ház
-
Vöröses alapszín
-
Barna alapszín
Jegyzetek
- ↑ Domokos Tamás, Pelbárt Jenő: A magyarországi recens puhatestűek (Mollusca) magyar köznyelvi elnevezései Archiválva 2013. október 19-i dátummal a Wayback Machine-ben (2011) Malakológiai Tájékoztató, 25–39, 2011.
Források
- A faj szerepel a Természetvédelmi Világszövetség Vörös Listáján. IUCN. (Hozzáférés: 2014. május 6.)
- Krolopp Endre: Csigák, kagylók. Móra Ferenc Könyvkiadó, Budapest 1981. ISBN 963 11 2610 2
- Species summary for Cepaea nemoralis AnimalBase
- Egy új csigafaj jelent meg Békéscsabán, a ligeti csiga Békés Megye Hírek Online 2011. június 9.
- A sávos csigák evolúciója Evolution MegaLab