Feszty-körkép
Koordináták: é. sz. 46° 29′ 22″, k. h. 20° 05′ 46″46.489444°N 20.096111°E
A magyarok bejövetele | |
![]() | |
Művész | Feszty Árpád (1892–1894) |
Típus | olajfestmény panorámakép |
Magasság | 1500 cm, 590 in |
Szélesség | 12 000 cm, 4700 in |
Múzeum | Nemzeti Történeti Emlékpark |
Gyűjtemény | Nemzeti Történeti Emlékpark |
Település | Ópusztaszer |
Anyag | olajfesték |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Feszty-körkép témájú médiaállományokat. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3a/Feszty_%C3%81rp%C3%A1d_Erd%C3%A9lyi.jpg/300px-Feszty_%C3%81rp%C3%A1d_Erd%C3%A9lyi.jpg)
A Feszty-körkép (tulajdonképpeni címén: A magyarok bejövetele) Feszty Árpád festőművész körpankakaorámája a honfoglalásról. Jelenleg az ópusztaszeri Nemzeti Történeti Emlékparkban látható.
Története
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3f/Feszty_csal%C3%A1d.jpg/160px-Feszty_csal%C3%A1d.jpg)
Feszty Árpád 1891-ben párizsi útja során megnézte Detaille és Neuville körképét, az "Egy évszázad történetét" (mely Franciaország történetét mutatta be a felvilágosodástól a Harmadik Köztársaságig). Ezen felbuzdulva ő is hasonló elképzeléssel állt elő családtagjainak: a bibliai özönvíz történetét szerette volna vászonra vinni. Felesége megrettent a hír hallatán, hiszen ő is festő volt, tudta mekkora költségekkel jár egy ilyen beruházás. Apósa, Jókai Mór, rábeszélte vejét, hogy az özönvíz helyett fesse meg inkább a magyarok bejövetelét. Ezzel készen is állt az ötlet: a körkép témája: a honfoglalás, címe A magyarok bejövetele.
Megvalósítása
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/1/16/Festy_Korkep_elso_epulete.jpg)
Feszty a körkép témájának tanulmányozásához elutazott Munkács környékére, a Vereckei-hágóhoz. A sajtó tudomást szerzett a körkép készüléséről és folyamatosan tájékoztatta az érdeklődőket. Már a határidő is meg volt adva: 1893. augusztus 20. Az érdeklődés láttán a Fővárosi Tanács átvállalta a költségeket. A Tanács a körkép elhelyezésére szolgáló épület helyéül a Bimbó utca és az Állatkerti út közötti területet jelölte ki. Itt épült fel a Rotunda, melynek helyén ma a Szépművészeti Múzeum áll. A kiállítási épület vázrendszerrel épült, a falakat vashálóval erősítették. Átmérője 40 m, falmagassága 16 m volt. Egyszerre 236 fő befogadására volt képes.
Augusztusra még csak a színvázlat készült el 1×8-as méretben – a kész mű 15×120 méteres lett. Áprilisban Ujváry Ignác segítségével megfestette az égboltot. A tájképi részleteket Mednyánszky László, Ujváry és Spányi festették, az alakok és csoportok pedig Vágó Pál és Papp Henrik, a táborverési jelenetek pedig Pállya Celesztin munkái. Több festő is beszállt a munkába, mert Fesztyék nem győzték a festést, köztük Feszty felesége is, ő a sebesülteket és a halottakat festette meg, Ernst Venczel mindvégig aktívan festett . Az író, színész, zenész barátok pedig, míg a festők dolgoztak, muzsikával, komédiával szórakoztatták az éjt nappallá téve dolgozó művészeket. Érdekesség, hogy a korabeli közélet több ismert alakját is megjelenítették a festményen, maga Feszty Árpád fejedelemként szerepel az alkotáson.
1894 tavaszán, amikor a kép befejezéséhez értek, Feszty maga végezte el a mű összharmóniájához szükséges utolsó simításokat. A munkálatok befejezése után Feszty hibásnak érezte magát a határidő be nem tartásáért, és a számlák kifizetése után így is 10 ezer forintnyi veszteséget tudhatott magáénak.
A körkép hányattatásai
A kiállítás megnyitásának napja 1894. május 13-án érkezett el. Óriási volt az érdeklődés a képre, mely a budapesti millenniumi kiállítás egyik legfőbb attrakciójának számított.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/87/%C3%93pusztaszer_rotunda.jpg/250px-%C3%93pusztaszer_rotunda.jpg)
A vásznat később lebontották és Londonba szállították a Világkiállításra. A jelentős költségekkel járó utaztatás hatalmas anyagi bukásnak bizonyult, mivel a külföldieket nem igazán érdekelte egy kifejezetten magyar vonatkozású festmény, annak hatalmas méretei miatt sem. 1909-ben vitték vissza Budapestre, majd 1909. május 30-án sor került A magyarok bejövetele második ünnepélyes megnyitójára. A festményt az utaztatás megviselte: rossz állapota miatt fel kellett újítani. Miután befejezték a munkákat, a körkép látogatottsága csökkent, ennek két fő oka volt. Az egyik, hogy a főváros megváltoztatva szerződését, a Rotunda lebontásával biztosított helyet a felépítendő Szépművészeti Múzeumnak, miután a körkép egy városligeti, rosszul megépített átmeneti épületbe került. Az egykori építmény pontos helye az akkori Vurstli, későbbi Budapesti Vidám Park területén volt, szemben a Barlangvasúttal. A másik ok, hogy az embereket ekkorra már egyre inkább a mozgókép érdekelte, emiatt egy körkép már nem számított akkora látványosságnak, mint néhány évvel korábban.
A II. világháborúban a fővárost ért egyik bombatámadás során a körkép épülete és a festmény is károkat szenvedett. A vászon nem volt védve az esőtől és hótól. A határmódosítások után az egyetlen megmentője, Feszty István, a festő unokaöccse „külföldivé” vált, Feszty Masának, Feszty Árpád lányának pedig nem volt lehetősége, hogy megmentse a képet. A kép darabjait később összegöngyölték és különböző raktárakban tárolták.
A körképen ábrázolt táj
A körképen ábrázolt tájat, a festés helyszínét Popovics Béla munkácsi tanár, helytörténész azonosította, miután 1996-ban a képet látva felismerte a Munkács környéki hegyeket. A Munkácstól keletre eső Kendereske határában találta meg azt a dombot, ahonnan körbenézve pontosan a lefestett tájat lehet látni. A festés helyszínén 2013-ban állították fel emlékműként a körkép kicsinyített, kőbe gravírozott másolatát.
A körkép újjászületése
Az 1970-es években határozat született a Nemzeti Történeti Emlékpark építéséről Ópusztaszeren. Megkezdődtek a restaurálási folyamatok, és a körképcsarnok építése is. Az építés 1979-ben abbamaradt, a vászon darabjait újra hengerekben raktározták el. 1991-ben egy lengyel restaurátorcsoport nyerte el a körkép helyreállítására kiírt pályázatot. Feszty alkotása 1995-től újra az eredeti szerepét tölti be, a ópusztaszeri Nemzeti Emlékpark fő attrakciójaként. A Feszty-körkép zenéjét Birinyi József szerezte, Kovács László tanítványával játszotta felvételre.
A teljes festmény
-
Árpád fejedelmet magáról mintázta Feszty
-
A táltos modellje állítólag Feszty felesége volt
Kapcsolódó szócikkek
Források
- Szűcs Á. – Wójtowicz M.: A Feszty-körkép (Helikon Kiadó, 1996)
További információk
- A magyarok bejövetele – Feszty-körkép ( Múlt-Kor ) You Tube-videó az MTV Múlt-Kor c. műsorából
- Szűcs Árpád–Wójtowicz Ryszard: A Feszty-körkép restaurálása; Pyxis-II BT, Balástya, 1995
- Kovács Ákos: Két körkép; Sík, Bp., 1997
- Szűcs Árpád–Wójtowicz Małgorzata: A Feszty-körkép; 3. bőv. kiad.; Helikon, Bp., 1999
- Zajti Ferenc: Árpád fejedelem honfoglalása. Hogyan jött létre a Feszty-körkép?; Városi Múzeum, Újfehértó, 2001 (Az újfehértói Városi Múzeum kiadványai)
- Szűcs Árpád: A Feszty-körkép története a milleniumtól a millecentenáriumig; Ópusztaszeri Nemzeti Történeti Emlékpark Kht., Ópusztaszer, 2006
- A Feszty-körkép és története; szöveg Gál László et al.; Ópusztaszeri Nemzeti Történeti Emlékpark, Ópusztaszer, 2018