Fierza alközség (Kukës)
Fierza alközség | |
![]() | |
Fierza 1970-es évekbeli blokkházai | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Megye | Kukës |
Község | Tropoja |
Irányítószám | 8704 |
Népesség | |
Teljes népesség | 742 fő (2012. jún. 11.)[1] |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 223 m |
Időzóna | |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
Kukës megye községei és alközségei | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Fierza alközség témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Fierza alközség harmadik szintű közigazgatási egység Albánia északkeleti részén, Kukës városától légvonalban 35, közúton 110 kilométerre északnyugatra, a Drin folyó jobb partján, Bajram Curritól déli irányban. Kukës megyén belül Tropoja község része. Központja Fierza városa, további települései Breglum, Dega, Dushaj és Tpla.[2] A 2011-es népszámlálás alapján az alközség népessége 1607 fő.[3] Elsősorban a Fierzánál felépített, a Fierzai-tó vizét felduzzasztó gátról és vízerőműről, valamint a vadregényes Komani-tó vízi útjának keleti végállomásaként nevezetes.
Fekvése
[szerkesztés]Az alközség a Drin jobb partján, a Valbona torkolatvidékén helyezkedik el. Itt található a Drin völgyében felduzzasztott Komani-tó keleti végpontja, egyúttal a Kukësig húzódó, szintén mesterséges Fierzai-tó gátja.[4] A Fushë-Arrëz vidékét Bajram Currival összekötő SH22-es jelű főútvonal átszeli az alközséget.[5]
Története
[szerkesztés]A római korban a Drin völgyében épített út kötötte össze Scodrát Dardania provinciával , ennek az útnak a maradványait Fierza közelében is felfedezték.[6] A mai Fierza alközség területének nagy része a 19–20. századok fordulóján a krasniqi törzsi terület déli régióival esett egybe, de a Valbonától nyugatra eső rész (pl. Breglum) a mërturik szállásterületének keleti peremvidéke volt.[7]
1971-ben kínai segítséggel indult meg a Fierza melletti duzzasztógát építése, amellyel 1976-ra készültek el. Ennek során a Drin-völgy huszonnyolc települését, köztük a régi Kukëst is vízzel árasztották el, a kitelepített lakóknak pedig Új-Kukësban biztosítottak lakhatást és munkát. Ekkor alakult ki Fierza városkája is, amely voltaképpen a duzzasztógát és az erőmű működtetését biztosító dolgozók blokkházaiból áll. Két évvel később, 1978-ban helyezték üzembe magát a Párt Fénye Vízerőművet (Hidrocentrali Drita e Partisë), pontosabban az 500 ezer kilowatt összteljesítményű négy turbinából kettőt. Az albán–kínai viszony időközbeni megromlása és a forráshiány késleltette a teljes termelőkapacitás elérését: a harmadik turbinát csak a hatodik ötéves tervidőszak (1976–1980) végéig állították munkába, egyúttal átadták a Fierza és Burrel közötti 220 kilovoltos távvezetéket is. Az 1986. évi pártkongresszuson jelentették be, hogy a negyedik turbina is üzembe állt.[8]
Nevezetességei
[szerkesztés]A fierzai duzzasztógát mint ipari érdekesség mellett az alközség területének jelentősebb látnivalói a Breglum feletti várrom, illetve ugyancsak ott, a hegyekben található Ançiti-templom (Kisha e Ançitit).[9]
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ GeoNames (angol nyelven), 2005
- ↑ Ligj Nr. 115/2014 për ndarjen administrativo-territoriale të njësive të qeverisjes vendore në Republiken e Shqipërisë. Fletorja Zyrtare, 137. sz. (2014) 6365–6390. o. arch
- ↑ Censusi i popullsisë dhe banesave / Population and housing census: Kukës 2011. Tiranë: Instituti i Statistikës. 2013. 84. o.
- ↑ Elsie 2010 :118.; Gloyer 2012 :160., 181.
- ↑ Gloyer 2012 :156.
- ↑ Nagel 1989 :140.
- ↑ Csaplár 2010 :104.; Elsie 2010 :248., 299.
- ↑ Nagel 1989 :21., 140.; Réti 2000 :210., 215., 218., 282.; Jacques 2009 :492., 504–505.; Elsie 2010 :45., 118., 128.; Gloyer 2012 :165.
- ↑ Monumentet: Rrethi i Tropojës. imk.gov.al (Hozzáférés: 2018. április 7.) arch
Források
[szerkesztés]- ↑ Csaplár 2010: Csaplár-Degovics Krisztián: Az albán nemzettéválás kezdetei (1878–1913): A Rilindja és az államalapítás korszaka. Budapest: ELTE BTK Történelemtudományok Doktori Iskola. 2010. ISBN 978-963-284-176-2
- ↑ Elsie 2010: Robert Elsie: Historical dictionary of Albania. 2nd ed. Lanham: Scarecrow Press. 2010. = European Historical Dictionaries, 75. ISBN 9780810861886
- ↑ Gloyer 2012: Gillian Gloyer: Albania: The Bradt Travel Guide. Chalfont St Peter: Bradt Travel Guides. 2012. ISBN 978-1841623870
- ↑ Jacques 2009: Edwin E Jacques: The Albanians: An ethnic history from prehistoric times to the present. Jefferson: McFarland. 2009. ISBN 9780786442386
- ↑ Nagel 1989: Albánia. [Pécs]: Baranya Megyei Könyvtár. 1989. = Nagel Útienciklopédiák, ISBN 9637272194
- ↑ Réti 2000: Réti György: Albánia sorsfordulói. Budapest: Aula. 2000. = XX. Század, ISBN 9639215740