Ferenczy Károly (festő)
Ferenczy Károly | |
![]() | |
Önarckép | |
Született | Carl Freund 1862. február 8.[1][2][3][4][5] Bécs[6] |
Elhunyt | 1917. március 18. (55 évesen)[1][2][5][7][8] Budapest[6] |
Állampolgársága |
|
Házastársa | Fialka Olga[9] |
Gyermekei | |
Foglalkozása |
|
Iskolái |
|
Sírhelye | Fiumei Úti Sírkert (34/2-1-15) |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Ferenczy Károly témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/10/Ferenczy_Mad%C3%A1rdal.jpg/260px-Ferenczy_Mad%C3%A1rdal.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a7/Ferenczy_K%C3%A1roly_%C3%B6narck%C3%A9p_1893.jpg/260px-Ferenczy_K%C3%A1roly_%C3%B6narck%C3%A9p_1893.jpg)
Ferenczy Károly (született Freund) (Bécs, 1862. február 8. – Budapest, 1917. március 18.) magyar festő, a nagybányai művésztelep első nemzedékének kiemelkedő képviselője.
Élete
[szerkesztés]Bánáti német család sarja: apja Freund Károly földbirtokos volt, a bécsi Magyar Minisztérium magas rangú hivatalnoka, később az Első Erdélyi Vasúttársaság igazgatója. Édesanyja, Graenzenstein Ida nem sokkal Károly születése után meghalt. Bátyja Ferenczy Ferenc idővel a Kereskedelmi Minisztérium osztálytanácsosa és ismert színműíró lett.
Iskolai tanulmányait 1871-ben a pesti pesti piaristáknál kezdte, majd 1873 és 1875 között Sopronban, Laehne Frigyes német tannyelvű, evangélikus magániskolájában folytatta. Budapesten, a Markó utcai Pesti Császári és Királyi Katolikus Főgimnáziumban érettségizett 1880-ban. Budapesten jogot tanult, majd id. Wodianer Albert báró Nyitra-völgyi birtokán egyéves gazdálkodó gyakorlatot szerzett. 1884-ben a Magyaróvári Magyar Királyi Gazdasági Akadémián szerzett mezőgazdász oklevelet. Tanulmányait befejezve a Krassó-Szörény vármegye temesi járásához tartozó, bánsági Gavosdián fekvő családi birtokra tért haza, ahol gazdálkodni kezdett. Érdeklődése itt fordult komolyabban a festészet felé.
Ahogy a művészetek iránti érdeklődése és távoli rokona, Fialka Olga festőnő iránt érzett szerelme mind fontosabbá vált életében, felhagyott a birtok irányításával, ő is elkezdett csak a festészettel foglalkozni. 1884-ben Rómába utaztak tanulmányútra, majd 1885 őszén néhány hónapig Münchenben tanult képzőművészetet. 1885. november 14-én Körmöcbányán feleségül vette Fialka Olgát, és rá nyolc napra megszületett első gyermekük, Ferenczy Valér.
1886-ban magyarosították családnevüket. A Freund nevet édesapjuk kezdeményezésére az egész család egyszerre magyarosította Ferenczyre.[10] Ezután családostól Münchenbe utazott, hogy ott továbbtanuljon, ahol megismerkedett Hollósy Simonnal és Csók Istvánnal. Ezután Nápolyban beiratkozott az ottani Képzőművészeti Akadémiára. 1887–1889 között a párizsi Julian Akadémián tanult tovább. Tanárai Tony Robert-Fleury és William-Adolphe Bouguereau voltak. Hazatérve 1889-ben Szentendrén telepedett le családjával; a közönség a Műcsarnok téli kiállításán ismerhette meg munkásságát. 1890-ben születtek ikergyermekei, Noémi és Béni.
1892-ben visszatért Münchenbe, ahol 1896-ig élt. 1896-ban Hollósy Simonnal, Réti Istvánnal, Thorma Jánossal, Csók Istvánnal Iványi-Grünwald Bélával megalapították a nagybányai művésztelepet. 1902-től a Nagybányai Szabad Festőiskola egyik vezető mestere. Ebben az évben a Műcsarnok téli tárlatán Márciusi est című festményével elnyerte a Lipótvárosi Kaszinó 1000 koronás díját. A képet a müncheni Secession nemzetközi kiállításán is bemutatta.
1903 őszén művészeti magániskolát nyitott Pesten, az Andrássy út 67-ben. Első gyűjteményes kiállításán, a Nemzeti Szalonban nyolcvanhat képet vonultatott fel. Eközben családja a dalmáciai Lussin Grande szigetén élt. Ferenczy 1904 tavaszán és őszén is meglátogatta őket, és tengeri motívumokat festett. A Saint Louis-i világkiállításon Festőnő; Noémi kibontott hajjal című képét bronzéremmel tüntették ki. Festő és modell (műteremben) című, a Műcsarnok téli kiállításán bemutatott képét a magyar állam vásárolta meg.
1905-ben a müncheni Glaspalast IX. nemzetközi kiállítására nevezett képeivel (Fürdés előtt, Október) másodosztályú érmet érdemelt ki. Festő és modell (műteremben) című festményével elnyerte a VI. Velencei biennálé nagy aranyérmét. A Művészet című folyóiratban Meller Simon, a Hazánkban Fülep Lajos elemezte művészetét.
1906-ban a Magyar Királyi Mintarajztanoda tanárává; a tanodában alakrajzot és festést tanított.
1907-ben a Nemzeti Szalon alelnökeként ő rendezte az annak új épületét felavató kiállítást. Az első csoportos kiállításon tizenegy művével szerepelt. A MIÉNK (Magyar Impresszionisták és Naturalisták Köre) alapító tagjaként 1908-ban Szinyei Merse Pállal és Rippl-Rónai Józseffel hármasban ő szervezte a MIÉNK első kiállítását, amin tíz képével szerepelt. Még abban az évben Londonban, az Earl’s Courtban rendezett magyar kiállításon nyolc művét mutatták be az angol közönségnek.
1909-ben a MIÉNK második kiállításán nyolc képével szerepelt. Ebben az évben szervezte meg Rózsa Miklós a Művészház egyesületet, amelynek vezetőségi tagja lett. Kiállított Münchenben, a Glaspalast X. nemzetközi kiállításán és a VIII. Velencei Biennálén (négy képet:
- Keresztlevétel
- Weiner Adolfné arcképe
- Önarckép (1893)
- Henyélés
1910-ben a MIÉNK harmadik (utolsó) tárlatán hét képét állította ki, Berlinben, a Secession kurfürstendammi termében rendezett, Magyar Mesterek című kiállításon huszonnégyet. Részt vett a berlini éves nagy, nemzetközi kiállításon is. A Művészházban két kiállításon szerepelt (Bibliai kiállítás, Nemzetközi impresszionista kiállítás), a IX. Velencei Biennálén négy képpel. Ettől az évtől évente forgó rendszerben Réti Istvánnal és Thorma Jánossal hárman vezették felváltva a nagybányai szabadiskolát.
1911-ben a Művészház első tisztújító közgyűlésén az igazgatóság tagjává választották. Október 21-én megalakult a Nagybányai Festők Társasága, aminek ő lett az első elnöke. Rómában a nemzetközi kiállításon öt művét mutatta be. A Műcsarnok téli jubiláris kiállításán Hármas arckép (Testvérek) című munkájával elnyerte a nagy állami aranyérmet.
1912-ben a Művészház éves közgyűlésén lemondott tisztségéről. Ebben az évben ő vezette a nagybányai festőiskolát, és ő rendezte annak jubileumi tárlatát, amin tizennyolc képpel szerepelt.
1913-ban, második gyűjteményes kiállításán 83 művet (festményeket és grafikákat) mutatott be a Műcsarnokban a közelmúlt terméséből. A Glaspalast XI. nemzetközi kiállításán Anya gyermekével című festményével elnyerte a kiállítás nagy aranyérmét.
1914-ben a Műcsarnok tavaszi tárlatán Női akt vörös háttérrel című képét Vaszary Kolos-díjjal jutalmazták. Ő rendezte a XIV. Velencei Biennálé magyar kiállítását; 12 saját képét külön teremben helyezték el. Az első világháború kitörésekor éppen Nagybányán időzött, ahol szeptemberben átvette az iskola vezetését.
1915-ben a Műcsarnok tavaszi tárlatán Pietà című képével elnyerte a Társulat 4000 koronás nagydíját. Krónikus betegsége egyre súlyosbodott; 1914–16-ban egyebek közt Pöstyénben, a sziléziai Lindewiesében, a svájci Leysinben és a szlavóniai Lipikfürdőn kezelték.
1916-ban gyermekeivel közös kiállítása nyílt az Ernst Múzeumban.
1917-ben romló egészsége miatt lemondott a Nagybányai Festők Társaságának elnökségéről. Március 18-án, a Baross utcai klinikán hunyt el.
Leszármazottai
[szerkesztés]Mindhárom gyereke művész lett:
- Ferenczy Noémi (festő és gobelinművész)
- Ferenczy Béni (szobrász, grafikus)
- Ferenczy Valér (festő, grafikus)
Emlékezete
[szerkesztés]A Szépművészeti Múzeumban ravatalozták fel, majd a Kerepesi temetőben helyezték végső nyugalomra. Hagyatéki kiállítását 1918-ban, az Ernst Múzeumban rendezték meg. Síremlékét, amit fia, Béni tervezett, születése 100. évfordulóján, 1962-ben avatták fel.
Munkássága
[szerkesztés]Ferenczy Károly volt a magyarországi impresszionizmus legjobb mestere. Festészete több szakaszra bontható. Az első korszaka inkább „finom naturalistának” mondható, műveire a leíró ábrázolásmód jellemző. Eleinte zsánertémákat dolgoz fel, dekoratív stíluselemekkel kombinálva. Müncheni korszakában megjelentek a szimbolizmussal és szecesszióval érintkező panteista elemek. Nagybányai éveinek kezdetén monumentális bibliai kompozíciókat festett, képein ekkor már egyre inkább megjelent az impresszionistákra jellemző színgazdagság. A napfény festése kötötte le érdeklődését, ugyanakkor lényeges maradt számára az emberalak és arc kifejezése is. Késői korszakában a posztimpresszionizmus formaproblémái foglalkoztatták.
Műveit már-már beteges önkritikával vizsgálta, egy időben rendszeresen átfestette őket (előfordulnak másfél centis festékréteget magukon hordó vásznai), később egyszerre több példányban, párhuzamosan dolgozott ugyanazon a témán, apró eltérésekkel, hogy módja legyen utólag a legmegfelelőbb verziót kiválasztani. Elégedetlenségének így is több műve áldozatul esett, megsemmisítette őket, illetve gyakran szétszabdalta, így a ma ismert képei gyakran korábbi, nagyobb kompozíciók részletei.
Ferenczy Károly a 20. századi magyar festészet egyik legjelentősebb képviselője. Művészete rendkívül nagy hatással volt, a kortárs és az utána következő festőnemzedékre. Képeit a szentendrei Ferenczy Múzeumban csodálhatjuk meg eredetiben.
Kiállítások
[szerkesztés]- Emlékkiállítás, (1922)
- Gyűjteményes kiállítás, Magyar Nemzeti Galéria (2011–12)
Főbb művei
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/09/Ferenczy%2C_K%C3%A1roly_-_Izvora_in_Autumn_%281909%29.jpg/220px-Ferenczy%2C_K%C3%A1roly_-_Izvora_in_Autumn_%281909%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/81/Ferenczy%2C_K%C3%A1roly_-_Red_Wall_%281910%29.jpg/220px-Ferenczy%2C_K%C3%A1roly_-_Red_Wall_%281910%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/24/Ferenczy%2C_K%C3%A1roly_-_October_-_Google_Art_Project.jpg/220px-Ferenczy%2C_K%C3%A1roly_-_October_-_Google_Art_Project.jpg)
- Esti fürdés (Fürdő ifjak) (1906)
Ferenczy Károly sírja Budapesten. Kerepesi temető: 34/2-1-15. Ferenczy Béni alkotása - Leányok virágokat gondoznak (1889)
- Esti hangulat lovakkal (1889)
- Kertészek (1891)
- Önarckép (1893)
- Madárdal (1893)
- Orfeusz (1894)
- Királyok hódolása (1895)
- Hegyi beszéd (1896)
- A háromkirályok (1898)
- Hazatérő favágók (1899)
- Józsefet eladják testvérei (1900)
- Gesztenyefák (1900)
- Dombtetőn (1901)
- Nyári reggel (1902)
- Márciusi est (1902)
- Fürdőző fiúk (1902)
- Önarckép (1903)
- Festőnő (1903)
- Keresztlevétel (1903)
- Templom (1903)
- Október (1903)
- Napos délelőtt (1905)
- Gyermekek ponnykon (1905)
- Nyári nap (1906)
- A tékozló fiú (1907)
- Kettős arckép (Noémi és Béni) (1908)
- Önarckép (1910)
- A vörös fal IV. (1910)
- Akt zöld háttérrel (1911)
- Hármas arckép (1911)
- Artisták (1913)
- Női akt vörös háttérrel (1913)
- Pietà (1913)
- Női akt korállal (1914)
- Alvó cigányleány (1915)
- Cigánylány (1916)
Társasági tagság
[szerkesztés]Kapcsolódó szócikkek
[szerkesztés]Irodalom
[szerkesztés]- Ferenczy Valér: Ferenczy Károly (Nyugat, Budapest, 1934)
- Petrovics Elek: Ferenczy Károly (Budapest, 1943)
- Bernáth Aurél: Ferenczy Károly (A múzsa körül)(Budapest, 1962)
- Genthon István: Ferenczy Károly; 2., bőv. kiad.; Corvina, Bp., 1979
- Ölel Carolus. Ferenczy Károly levelezése; szerk. Boros Judit, Kissné Budai Rita; MNG, Bp., 2011 (A Magyar Nemzeti Galéria kiadványai) + CD-ROM
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ a b Integrált katalógustár (német nyelven). (Hozzáférés: 2014. május 3.)
- ↑ a b Francia Nemzeti Könyvtár: BnF források (francia nyelven). (Hozzáférés: 2015. október 10.)
- ↑ Karoly Ferenczy (holland nyelven)
- ↑ Karoly Ferenczy (angol nyelven). Oxford University Press, 2006
- ↑ a b Brockhaus (német nyelven)
- ↑ a b Nagy szovjet enciklopédia (1969–1978), Ференци Карой, 2015. szeptember 28.
- ↑ Hrvatska enciklopedija (horvát nyelven). Miroslav Krleža Lexicographical Institute, 1999
- ↑ The Fine Art Archive. (Hozzáférés: 2021. április 1.)
- ↑ Union List of Artist Names (angol nyelven), 2017. november 1. (Hozzáférés: 2021. május 21.)
- ↑ Ferenczy Károly
Források
[szerkesztés]- A Magyar Nemzeti Galéria gyűjteményes kiállításának ismertetője
- [1] Archiválva 2012. szeptember 7-i dátummal a Wayback Machine-ben
További információk
[szerkesztés]- Ferenczy Károly festményei – TerminArtors.com
- Életrajz
- Művei
- Ferenczy Károly képei a MEK lapjain
- Malonyai Dezső: A fiatalok. Ferenczy Károly, Grünwald Béla, Katona Nándor, Magyar-Mannheimer Gusztáv, Rippl-Rónai József; Lampel, Bp., 1906 (Művészeti könyvtár)
- Sármány-Parsons Ilona: Ferenczy Károly; Kossuth–MNG, Bp., 2008
- Ferenczy; képvál., tan. Majoros Valéria Vanília; Corvina, Bp., 2003
- Ferenczy. Ferenczy Károly (1862–1917) gyűjteményes kiállítása. Kiállítás a Magyar Nemzeti Galériában, 2011. november 30–2012. május 27. / The retrospective exhibition of Károly Ferenczy, 1862–1917. Exhibition at the Hungarian National Gallery, 30 November 2011–27 May 2012; szerk. kiállításrend. Boros Judit, Plesznivy Edit; 2. jav. kiad.; MNG, Bp., 2017 (A Magyar Nemzeti Galéria kiadványai)