Csőgör Lajos
Csőgör Lajos | |
![]() | |
Született | 1904. március 18. Nagysármás |
Elhunyt | 2003. július 8. (99 évesen) Budapest |
Állampolgársága | |
Nemzetisége | magyar |
Gyermekei | Csőgör Enikő |
Foglalkozása | fogorvos, orvosi szakíró, közíró |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Csőgör Lajos témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Csőgör Lajos (Nagysármás, 1904. március 18. – Budapest, 2003. július 8.) magyar fogorvos, a Bolyai Tudományegyetem, majd a Marosvásárhelyi Orvosi és Gyógyszerészeti Intézet alapító rektora, orvosi szakíró, közíró. Csőgör Erzsébet férje.
Életpályája
[szerkesztés]Középiskoláit a nagyenyedi Bethlen Gábor Kollégiumban végezte, egyetemi tanulmányait Szegeden kezdte és Kolozsvárt fejezte be. 1935-től a Bethlen Kollégium iskolai fogorvosa, 1940-től tanársegéd, 1944-től egyetemi tanár a fogászati tanszéken Kolozsvárt, aztán 1949-től Marosvásárhelyen az OGYI tanszékvezető tanára. Doktor docens (1960), az orvosi akadémia elnökségi tagja (1969), a Szocialista Munka Hőse (1971), érdemes orvos (1972).
Már egyetemi hallgató korában az Erdélyi Fiataloknak, majd a Falvak Népének és a Magyarpárti Ellenzéket képviselő Ellenzéki Közlönynek a szerkesztője és munkatársa; részt vett az antifasiszta ellenállási mozgalomban. A kolozsvári gettó felállításakor egy ideig rendelőjében nyújtott menedéket Szegő Júliának.
A második világháború után Kolozs megye alispánja s a Magyar Népi Szövetség (MNSZ) egyik vezetője volt. Az egyetem szervezőbizottságának elnöke, 1945-től 1948-ig a Bolyai Tudományegyetem, majd 1948-49-ben és 1964-től 1967-ig a marosvásárhelyi OGYI rektora; e tisztségeiben sikerült mindkét intézményt a korszerű magyar tudományosság hazai központjaivá fejlesztenie. Több ízben nemzetgyűlési képviselő. 1949-ben a szocialista törvényesség megsértésével bebörtönözték, de 1956-ban rehabilitálták és visszahelyezték tanszékére.
Nemcsak román és magyar szakfolyóiratokban (Stomatologie, Fogorvosi Szemle, Budapest, Orvosi Szemle), hanem a napisajtóban is számos írása jelent meg az orvosi felsőoktatás, az ifjúság nevelése, az orvosi etika kérdéseiről s különösen az ivóvíz fluorizálásáról.
Vigyázz a fogadra! c. munkáját a helyes szájápolásról 1949-ben, Fogászat című egyetemi jegyzetét (Guzner Miklóssal és Mészáros Gézával) 1958-ban adták ki; 1964 és 1967 között a marosvásárhelyi kétnyelvű Orvosi Szemle-Revista Medicală főszerkesztője.
Emlékiratai a Bolyai Tudományegyetemről az 1990-es években jelentek meg.[2]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c2/Grave_of_Cs%C5%91g%C3%B6r_Lajos%2C_Buda%C3%B6rs.jpg/250px-Grave_of_Cs%C5%91g%C3%B6r_Lajos%2C_Buda%C3%B6rs.jpg)
Főbb művei
[szerkesztés]- Vigyázz a fogadra! A helyes szájápolás; Állami, Bukarest, 1949
- Erdély magyar egyeteme, 1944–1949. 1. Csőgör Lajos emlékirata. Dokumentumok, 1944–1945; vál., szöveggond., szerk. Lázok János és Vincze Gábor, tan., jegyz. Vincze Gábor; Custos, Marosvásárhely, 1995
- Csőgör Lajos börtönévei, 1949–1955. Áruló haza; összeáll. Csőgör István, életinterjú Barabás Béla, szerk. Veress Zoltán, bev. Csőgör István, Benkő Samu; Polis, Kolozsvár, 2010 + DVD
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ Francia Nemzeti Könyvtár: BnF catalogue général (francia nyelven). Francia Nemzeti Könyvtár. (Hozzáférés: 2017. március 25.)
- ↑ Erdély magyar egyeteme : 1944-1949. Marosvásárhely : Custos. (Csőgör Lajos emlékirata) ISBN 973-97131-8-1
Források
[szerkesztés]- Romániai magyar irodalmi lexikon: Szépirodalom, közírás, tudományos irodalom, művelődés I. (A–F). Főszerk. Balogh Edgár. Bukarest: Kriterion. 1981.
- Lőwy Dániel: A Kálváriától a tragédiáig: Kolozsvár zsidó lakosságának története. Kolozsvár: Koinónia. 2005. 255. o. ISBN 973 7605 02 0
További információk
[szerkesztés]- Csőgör István: Csőgör Lajos börtönévei 1949-1955, Kolozsvár, 2010, Polis Könyvkiadó
- Dankanits Ádám: Együtt a közös úton. Beszélgetés Csőgör Lajossal. A Hét 1975/4.
- Marosi Ildikó: A jelen tegnap kezdődött. Beszélgetés Csőgör Lajossal. A Hét Évkönyve 1978
- Egy az elsők közül. Korunk 1979/4.
- Szabó Attila – Vincze János: Csőgör Lajos Természettudományos Arcképcsarnok. Művelődés 1980/6.