Marchtrenk
Marchtrenk | |||
A városháza | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Tartomány | Felső-Ausztria | ||
Járás | Welsvidéki járás | ||
Irányítószám | 4614 | ||
Körzethívószám | 07243 | ||
Forgalmi rendszám | WL | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 13 603 fő (2018. jan. 1.)[1] | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 304 m | ||
Terület | 23,09 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Marchtrenk weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Marchtrenk témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Marchtrenk osztrák város Felső-Ausztria Welsvidéki járásában. 2020 januárjában 14 070 lakosa volt.
Elhelyezkedése
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0a/Marchtrenk_im_Bezirk_WL.png/170px-Marchtrenk_im_Bezirk_WL.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c5/Marchtrenk_Wasserturm.jpg/170px-Marchtrenk_Wasserturm.jpg)
Marchtrenk a tartomány Hausruckviertel régiójában fekszik a Traun folyó bal partján. Területének 8,1%-a erdő, 56,1% áll mezőgazdasági művelés alatt. Az önkormányzat 12 települést és településrészt egyesít: Au an der Traun (1946 lakos 2020-ban), Kappern (429), Leithen (382), Marchtrenk (8700), Mitterperwend (523), Niederperwend (383), Niederprisching (5), Oberneufahrn (177), Schafwiesen (597), Unterhaid (161), Unterhart (738) és Unterneufahrn (29).
A környező önkormányzatok: délre Weißkirchen an der Traun, délnyugatra Schleißheim, nyugatra Wels, északnyugatra Buchkirchen és Holzhausen, északra Oftering, keletre Hörsching és Pucking.
Története
Marchtrenket 1205-ben említik először. Az Osztrák Hercegség 1490-es felosztásakor az Ennsentúli Ausztriához került. A felső-ausztriai parasztháborúban a felkelők itt, Leithen mellett vívták utolsó győztes csatájukat 1626. október 10-én. A 17. század végén a steyreggi uradalomhoz csatolták. A faluban 1702-ben készítették az ún. marchtrenki bölcsőt, amelybe a civakodó házastársakat fektették büntetésül (a bölcső ma a linzi vármúzeumban látható).
A napóleoni háborúk során a franciák többször is megszállták a települést.
Az első világháborúban hatalmas fogolytábort létesítettek Marchtrenkben, ahol egy ezerfős magyar zászlóalj mintegy 35 ezer hadifoglyot őrzött. Miután a Német Birodalom annektálta Ausztriát, Marchtrenket az Oberdonaui reichsgauba sorolták be; a második világháború után ismét Felső-Ausztria része lett.
Gyors gyarapodásának köszönhetően a községet 1985-ben mezővárosi, 2000-ben pedig városi rangra emelték.
Lakosság
A marchtrenki önkormányzat területén 2020 januárjában 14 070 fő élt. A lakosságszám 1923 óta gyarapodó tendenciát mutat. 2018-ban az ittlakók 84%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 1,8% a régi (2004 előtti), 7,7% az új EU-tagállamokból érkezett. 4,9% a volt Jugoszlávia (Szlovénia és Horvátország nélkül) vagy Törökország, 1,6% egyéb országok polgára volt. 2001-ben a lakosok 67%-a római katolikusnak, 13,2% evangélikusnak, 1,7% ortodoxnak, 5,5% mohamedánnak, 10,8% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát. Ugyanekkor 35 magyar élt a városban; a legnagyobb nemzetiségi csoportokat a németeken (87,8%) kívül a horvátok (3,9%), a törökök (3,6%) és a szerbek (1,5%) alkották.
A népesség változása:
2016 | 12 954
|
2018 | 13 603
|
Látnivalók
- a Szt. István-plébániatemplom
- a 1756-ban épült katolikus plébánia
- a világháborús fogolytábor víztornya
Források
- A település honlapja
- 41812 – Marchtrenk Statistik Austria
Jegyzetek
- ↑ Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018. Osztrák Statisztikai Hivatal. (Hozzáférés: 2019. március 9.)
Fordítás
- Ez a szócikk részben vagy egészben a Marchtrenk című német Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.