Bad Großpertholz
Bad Großpertholz | |||
![]() | |||
A großpertholzi kastély | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Tartomány | Alsó-Ausztria | ||
Járás | Gmündi járás | ||
Irányítószám | 3972, 3973, 3922 | ||
Körzethívószám | 02857, 02815, 02816 | ||
Forgalmi rendszám | GD | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1359 fő (2018. jan. 1.)[1] | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 714 m | ||
Terület | 82,47 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Bad Großpertholz weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Bad Großpertholz témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Bad Großpertholz osztrák mezőváros Alsó-Ausztria Gmündi járásában. 2018 januárjában 1359 lakosa volt.
Elhelyezkedése
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1b/Pest-_Dreifaltigkeitss%C3%A4ule_in_Bad_Gro%C3%9Fpertholz_2013.jpg/170px-Pest-_Dreifaltigkeitss%C3%A4ule_in_Bad_Gro%C3%9Fpertholz_2013.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a5/Kath._Pfarrkirche_hl._Karl_Borrom%C3%A4us_in_Karlstift.jpg/170px-Kath._Pfarrkirche_hl._Karl_Borrom%C3%A4us_in_Karlstift.jpg)
Bad Großpertholz Alsó-Ausztria Erdőnegyedének (Waldviertel) északnyugati részén fekszik, a Lainsitz folyótól délre, közvetlenül a cseh határnál. Területének 76,4%-a erdő. Az önkormányzat 12 települést egyesít: Abschlag (80 lakos 2018-ban), Angelbach (121), Bad Großpertholz (547), Hirschenstein (0), Karlstift (139), Mühlbach (116), Reichenau am Freiwald (76), Scheiben (75), Seifritz (16), Steinbach (36), Watzmanns (88) és Weikertschlag (65).
A környező önkormányzatok: északra Sankt Martin, északkeletre Weitra, keletre Großschönau, délkeletre Groß Gerungs, déle Langschlag, délnyugatra Sandl (Felső-Ausztria), Liebenau (Felső-Ausztria), nyugatra Pohorská Ves (Csehország).
Története
Großpertholzot Berthold von Schiefern-Arnstein alapította a 12. század közepén, aki egy kisebb erődítményt is építtetett a település védelmére. Utóbbit a 17. században kastéllyá bővítették. A falut 1358-ban független egyházközséggé nyilvánították.
A 17. századtól a falu jelentős jövedelemre tett abból, hogy itt rakodták át a környező üveghuták által termelt árut. Emellett a házi textilkészítés és a fakitermelés jó megélhetést biztosított a lakosoknak. A községi önkormányzat 1850-ben alakult meg és már magába foglalta a környék kisebb lakott helyeit (mint AngelBach, Fischbach, Brennerhof, Holzluß, Rindlberg és Scheiben).
1902-ben megnyitottálk a waldvierteli keskenyvágányú vasút Gmünd-Großpertholz szakaszát. A második világháború után a faipar jelentősége lecsökkent; a gazdaságot visszavetette az első és második világháború utáni területelcsatolások hatása is; emiatt a lakosság egy része elvándorolt. 1964-ben megnyílt az iszapfürdős gyógyszanatórium. 1967-ben Weikertschlag, 1970/1971-ben pedig Abschlag, Watzmanns, Karlstift és Reichenau községeket csatolták az önkormányzathoz. 1683-ban nevét Bad Großpertholzra változtatták.
Lakosság
A Bad Großpertholz-i önkormányzat területén 2018 januárjában 1359 fő élt. A lakosságszám 1880-ban érte el csúcspontját 3019 fővel, azóta többé-kevésbé csökkenő tendenciát mutat. 2015-ben a helybeliek 97,9%-a volt osztrák állampolgár; a külföldiek közül 0,8% a régi (2004 előtti), 0,9% az új EU-tagállamokból érkezett. 2001-ben a lakosok 95,4%-a római katolikusnak, 1% evangélikusnak, 2,9% pedig felekezeten kívülinek vallotta magát.
Látnivalók
- a großpertholzi kastély barokk stílusban épült, a 19. században módosításokon esett át.
- a Szt. Bertalan és Tamás-plébániatemplom 1779-ben nyerte el mai formáját
- a karlstifti Borromeo Szt. Károly-plébániatemplom
- az 1715-ös Szentháromság-oszlop
- az 1764-ben emelt Szt. Flórián-szobor
- a Nordwald natúrpark
Jegyzetek
- ↑ Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018. Osztrák Statisztikai Hivatal. (Hozzáférés: 2019. március 9.)
Források
- A település honlapja
- 30910 – Bad Großpertholz. Statistik Austria
Fordítás
- Ez a szócikk részben vagy egészben a Bad Großpertholz című német Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.