Zemplén Győző
Zemplén Győző | |
![]() | |
Született | 1879. október 17. Nagykanizsa |
Elhunyt | 1916. június 29. (36 évesen)[1] Asiago |
Állampolgársága | magyar |
Nemzetisége | Magyar |
Gyermekei | |
Foglalkozása |
|
Iskolái | Budapesti Tudományegyetem (–1900) |
Sírhelye | Farkasréti temető (40-1-77)[2][3] |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Zemplén Győző témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Zemplén Győző (Nagykanizsa, 1879. október 17. – Asiago közelében Dohrbellele- (Dorole-) hegy[4] 1916. június 29.)[5] fizikus, egyetemi tanár, az MTA levelező tagja, ütegparancsnok, tüzérfőhadnagy; Zemplén Géza bátyja.
Életrajza
[szerkesztés]![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b6/GyozoZemplen_plaque_%28Budapest3%29.jpg/260px-GyozoZemplen_plaque_%28Budapest3%29.jpg)
Danitskó János és Vittlin Janka fiaként született, vallása római katolikus volt. A család, a gyermek születése után Zemplén-re magyarosította nevét. Az édesapja, rövid ideig távírdai tiszt volt Nagykanizsán, s e foglalkozás együtt járt a család lakóhelyének gyakori változásával. Négyéves korában elköltöztek, ezért Győző az elemi és középiskoláit már Fiuméban végezte, ahol 1896-ban tett érettségit. Egyetemi tanulmányait 1896-1900 között a Budapesti Tudományegyetem Eötvös Kollégiumának hallgatójaként végezte. E közben két ízben nyert egyetemi pályadíjat. 1901. október 1-jén vártüzér-önkéntesnek[6] vonult be, és szolgálati évében, 1902. január 29-én[7] 'sub auspiciis regis'[8] doktorrá avatták.[9] Eötvös Loránd mellé került gyakornoknak, majd tanársegédnek.[10] 1904-ben Göttingenbe ment tanulmányútra, később Párizsban végzett kutatást. 1905-ben elnyerte a Természettudományi Társulat Bugát-díját. 1905-től a budapesti Tudományegyetem, 1907-től pedig a Műegyetem a fizika magántanáraként működött, míg 1912. május 25-én a József-műegyetem elméleti fizikai tanszékére rendes tanárnak neveztetett ki. Időközben felkérték a tiszthelyettesek oktatójának is.[11] 1905. március 25-én Budapesten, a Ferencvárosban feleségül vette az evangélikus vallású Mauritz Vilmát, Mauritz Rezső és Heinrich Amália lányát.[12] 1908. április 30-án a Magyar Tudományos Akadémia levelező tagjának választotta, és 1911-ben a gázok belső súrlódásáról szóló munkáját a Rózsay-díjjal jutalmazta. A Királyi Magyar Természettudomány-Társulatnak 1908-1914-ben másodtitkára, a Felső Oktatási Egyesület titkára, az Uránia magyar tud. egyesület jegyzője, a Mathematikai és Physikai Társulat titkára, továbbá a Magyar Philosophiai Társaság választmányi, a Magyar Electrotechnikai egyesület, a Deutsche physik. Gesellschaft és a párisi Société Française de Physique rendes tagja. Munkatársa volt az Encyklopädie der mathem. Wissenschaften nemzetközi vállalatnak és a «Tables annuelles des constantes» nemzetközi szerkesztő bizottságának magyarországi tagja.
Az első világháborúban esett el, az olasz fronton, az asiagói csatában.[13] Temetése másnap, ugyanitt a csatatéren, az Asiago településhez tartozó Mount Dohrbellele fennsíkon 1916. június 30-án történt.
A volt 6-os vártüzérezred budapesti emlékművének 1935. évi felavatásakor Alapy Gáspár akkori tartalékos főhadnagy, Komárom város polgármestere így emlékezett meg róla: "Hősi halált halt bajtársaim közül magam előtt látom a magyar tudományos világ egyik kiváló díszének és büszkeségének: dr. Zemplén Győzőnek, a budapesti József műegyetem egyik kiváló tanárának daliás alakját, aki a világháború első napjaiban[14] az én menetszázadomba volt beosztva, s aki - utóbb - a déli harctéren halt hősi halált. Hálás kegyelettel az ő és többi megdicsőült bajtársunk emlékezetének. Könnyes szemmel és fájó szívvel gondolok reájuk, de szent meggyőződésem, hogy «az nem lehet, hogy annyi szív hiába onta vért»."[15]
Szülővárosában tiszteletére rendszeresen tartanak 1970-től emléknapokat és fizikaversenyt; a mai Batthyány Lajos (korábban Landler Jenő) Gimnázium udvarán szobor, átalakított szülőházán[16] tábla őrzi emlékét.[17]
Nevét hidrodinamikai tétel, valamint egy katonai hangbemérő módszer viseli.[18]
Gyermekei
[szerkesztés]Zemplén Zoltán György (1905– 1973) ciszterci szerzetes, Zemplén Béla (1906– 1974) orvos, Zemplén Piroska (1908–1983) bölcsész, Zemplén Elemér (1909–1995) jogász és Zemplén Jolán (1911–1974) fizikatörténész.
Munkássága
[szerkesztés]Már egyetemistaként önálló kutatómunkát végzett a gázelmélet problémakörében. 1898-ban a gázok belső súrlódásáról írt dolgozatával Pasquich-díjat, a kutatás továbbfolytatásáért 1901-ben Than-díjat nyert. További kutatásaiban a relativitáselmélettel és a radioaktivitással foglalkozott.
A matematikai tudományok enciklopédiája című műben ő írta a nem hagyományos mozgásokról szóló fejezetet. Lefordította Pierre Curie és Marie Curie Radioaktív anyagokra vonatkozó vizsgálatok (Budapest, 1906) című művét.
Főbb művei
[szerkesztés]- Próbamérések a gázak belső súrlódásának új kísérleti módszerrel való megvizsgálásához, (Budapest 1901)
- A testek radioaktív viselkedéséről, (Budapest 1905)
- Az elektromosság és gyakorlati alkalmazása (Budapest, 1910, Természettudományi Könyvkiadó Vállalat)
- A tér és idő fogalma a relativitás elvének megvilágításában, (Budapest 1914)
Jegyzetek
[szerkesztés]- ↑ http://fastproxysurf.appspot.com/holmi.nagykar.hu/irasok/4680/1.html#a463
- ↑ https://epa.oszk.hu/00000/00003/00030/adattar.html
- ↑ https://epa.oszk.hu/00000/00003/00030/nevmutato.html
- ↑ "On 26 June, at night he climbed one of the highest points of the Assaiago plateau, Mounte Dorole [Dohrbellele], 1550 metres high, where an artillery observation post was located. Realising that many grenades and bombs were coming from there, the Italians took the whole Mounte Dorole [Dohrbellele] under fire on 29 June. In the meantime Zemplén was hiding with his comrades behind the rocks, to move forth only when the fire ceased. All of a sudden an Italian shrapnel came down on him to lay him low. His comrades cleaned and dressed his wounds, and took him to the hospital." IN: Kovács, László (Ed): ZEMPLÉN, The Scientist and the Teacher, 9. p.
- ↑ A szemtanú Kalmár Zoltán feljegyzése szerint Zemplén Győző halála Péter-Pál napján történt. Kalmár, aki ugyanazon üteghez volt beosztva, az eseményeket helyszínen rögzítette naplójába. (Az üteg személyzete 8-10 főből állt.) Lásd még: Dunántúli Napló [Baranya megye lapja], 1966. június 29. Péter, Pál napja (23. évfolyam, 152. szám) szerda, p. 4. Hírek rovat: Ötven éve, 1916. június 29-én az olasz fronton esett el 37 éves korában Zemplén Győző, az elméleti fizika nagy ígérete kiváló magyar művelője... Ugyanez a cikk itt is: Dolgozók Lapja [Komárom megye lapja], 1966. június 29. Péter, Pál napja (21. évfolyam, 152. szám), szerda, p. 8.
- ↑ Nemcsak a korabeli katonai névtárak, hanem a Vasárnapi Ujság 1902. február 9-i száma is megerősíti, hogy vártüzér volt. "Királyunk néhány év óta maga jegyzi el egy-egy drága gyűrűvel a tudománynak azokat a válogatott ifjakat, akik legfelső tanulmányaik befejeztével szorgalmukkal és tehetségükkel hivatottságuknak kitűnő jelét adják. Nem minden évben szokott lenni ilyen 'sub auspiciis regis' avatás, mert nem is mindig akad ily kitüntetésre érdemes ifjú, aki középiskolai és egyetemi tanulmányait mind kitüntetéssel végezte. Most január végén két, alig 22 éves ifjú volt a tudományegyetemen a nap hőse : (...) a bölcsészeti karon pedig a természet- és mennyiségtan szakból első izben osztott ily királyi kegy Zemplén Győzőnek lett osztályrésze. (...) A tanári pályára készülő Zemplén, Eötvös Loránd bárónak, az egyetem fizika tanárának tanítványa és asszisztense, most szolgálja önkéntesi évét: egyszerű vártüzér egyenruhájával kimagaslott környezetéből s a díszes közönséghez fordulva könnyed modorban ismertette egy saját felfedezését (a légneműek természettana köréből), melyről már német és angol tudósok is elismeréssel szóltak. Az ünnepélyes fölavatáson, mint már múlt [1902. febr. 2.] számunkban említettük, előkelő nagy közönség volt jelen." [Forrás: Vasárnapi Ujság, 1902. évi 49. évfolyam, 6. szám (1902. február 9.), 90. oldal: "Királyi doktorok"]
- ↑ A Vasárnapi Ujság szerint január 28-án. Forrás: Vasárnap Ujság, 1902. február 2. (49. évfolyam 5. szám) 77. oldal: "A budapesti tudományegyetemen [1902.] január 28-ikán délelőtt 'sub auspiciis regis' avattak doktorrá két, kitűnően végzett hallgatót: (...) Zemplén Győzőt pedig a bölcsészeti tudományokból. (...) aki most szolgálja önkéntesi évét a (...) tüzéreknél, katonai egyenruhájában jelent meg. A királyt, Zsilinszky Mihály [vallás- és közoktatásügyi] államtitkár képviselte az ünnepen, amelyen díszes közönség volt jelen. Dr. Vécsey Tamás rektor üdvözölte a király képviselőjét (...) Medreczki Frigyes bölcsészetkari dékán méltatta Zemplén Győző bölcsészettudor tanulmányi érdemeit. Zemplén Győző is bemutatta erre doktori értekezését 'Próbamérések a gázok belső súrlódásának egy újabb kísérleténél' czímen. Zsilinszky Mihály államtitkár pedig buzdító beszéd kíséretében adta át a [két] jelöltnek a király ajándékát, a két aranygyűrűt. Az ünnepély a király éltetésével ért véget."
- ↑ "Promotio sub auspiciis praesidentis Rei Publicae" Lásd: A vallás- és közoktatásügyi m. kir. ministernek 28.418 számú [1893. július 18-án kelt] szabályrendelete a budapesti és a kolozsvári egyetemen a 'pomotio sub auspiciis Regis' intézményének felújítása tárgyában [Forrás: 1893. évi Rendeletek Tára, 193. sorszám, 1871-1872. old.
- ↑ Lásd: Budapesti Hírlap, 1902. január 29. (XII. évf. 28. szám) szerda, 6. oldal: "- (Királyi doktorok). A tudományegyetemen ma délelőtt sub auspiciis regis avattak doktorrá két kitűnően végzett hallgatót: (...) Zemplén Győzőt (...) a bölcsészeti tudományokból (...) aki most szolgálja önkéntesi évét a (...) tüzéreknél, katonai egyenruhájában jelent meg. (...) Zemplén Győző ezredéből eljött a szép alkalomra Kaiganics alezredes, Zarandi százados és számos önkéntes." Az alezredes teljes neve: Kaiganic Milutin. A katonai névtárakból tudjuk, hogy ő a 6-dik, magyar vártüzérezred budapesti zászlóaljának parancsnoka volt ebben az időben; tehát Zemplén is itt szolgált vártüzérként.
- ↑ Neve, címe és beosztása az 1904/1905. évi Budapesti Czim- és Lakásjegyzék 11814. oldalán: Zemplén Győző, egyetemi tanársegéd, Budapest VIII. kerület, Eszterházy utca 3.
- ↑ Nevét lásd:
- Schematismus für das Kaiserliche und königliche Heer und für die Kaiserliche und königliche Kriegsmarine für 1908. (Wien) \ 951. oldal: Ungarisches Festungsartillerieregiment Nr. 6. [Magyar Vártüzérezred] \ 952. oldal \ In der Reserve [szolgálatban] \ Leutnants [hadnagyok; kiképző tisztek] \ Zemplén Viktor dr. phil.
- Schematismus für das Kaiserliche und königliche Heer und für die Kaiserliche und königliche Kriegsmarine für 1909. (Wien) \ 999. oldal \ Ungarisches Festungsartillerieregiment Nr. 6. [Magyar Vártüzérezred] \ 1000. oldal \ In der Reserve [szolgálatban] \ Leutnants [hadnagyok; kiképző tisztek] \ Zemplén Viktor Dr. phil.
- ↑ A házasságkötés bejegyezve a Budapest IX. ker. polgári házassági akv. 286/1905. folyószáma alatt.
- ↑ Szolgálati helye volt: K. u. k. Festungsartillerieregiment No. 6. [6-os számú, Magyar Vártüzérezred] \ 24 cm Mörserbatterie No. 7. [7-es számú, 24 cm-es Mozsárágyús Üteg]
- ↑ Itt 1914 augusztusára kell gondolni, amikor szerb hadszíntérre vezényelték őket.
- ↑ Lásd: Komárom megyei Hírlap 1935. november 16. (VII. évf. 46. sz.) szombat, 1-2. oldal: A volt cs. kir. 6. vártüzérezred elesett hősei emlékművének felavatása [a volt Laudon laktanyában, az egykori vártüzér-tiszthelyettesképző iskolában, Budapest IX. ker., Timót utca 3.]
- ↑ Sarokingatlan: Nagykanizsa, Széchenyi tér 2. - Zrínyi utca 57. Ez utóbbi utcarészen állt Tarnóczky helytörténeti összeállítása alapján az a lebontott ház, ahol Zemplénék laktak.
- ↑ Zalai Életrajzi Kislexikon a Deák Ferenc Megyei Könyvtár honlapján. (Hozzáférés: 2009. október 17.)
- ↑ Magyar életrajzi lexikon a MEK-en. (Hozzáférés: 2009. október 17.)
Források
[szerkesztés]- Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái.
- Tarnóczky Attila: Hol, mi? Kanizsai házak és lakói című elektronikus gyűjtemény (Nagykanizsa 2009, utolsó frissítés 2015. jan. 01.), 1540-1543. oldal: Zemplén Győző szülőháza kapcsán említi a gyermek - nagykanizsai születési anyakönyvben olvasható - eredeti nevét (Danitskó), és ír annak halála körülményeiről, valamint fotókat közöl a kortárs Kalmár Zoltán naplójából. [A kiadvány letölthető: Nagykanizsai Kistérségi Adatkezelő Rendszer - www.nagykar.hu - honlapról. Működteti a nagykanizsai Halis István Városi Könyvtár.] "Ugyanazon üteghez került két ember; egyikük már nem, másikuk még nem volt kanizsai lakos. Az pedig talán tudománytörténeti jelentőséggel is bír, hogy idősebb Kalmár Zoltán (a világhírű fizikus végzetes sérülésének szemtanúja) a helyszínen rögzítette naplójában a Dorole- (Dohrbellele-) hegy tüzérségi megfigyelő állásában történteket. Ifjabb Kalmár Zoltán jóvoltából (munkám más helyein is szerepelnek tőle származó képek) közzétehetem itt a napló néhány oldalát és édesapja ottani rajzaiból kettőt." Az osztrák-magyar tüzérségéről, 24 cm-es mozsárágyúról itt: https://de.wikipedia.org/wiki/Kategorie:%C3%96sterreichisch-Ungarische_Artillerie
- Abonyi Iván: Zemplén Győző, Fizikai Szemle, 16, 289, 1966/10.
- Kovács László: Zemplén Győző élete és munkássága, Városi Tanács Híradója, Nagykanizsa, 1974/1.
- Kovács, László (Ed): ZEMPLÉN, The Scientist and the Teacher | https://web.archive.org/web/20160303170044/http://www.sci-ed.org/Conference-2004/Proceedings/anett-zempl.pdf (Last Modified: 06. III. 2007.)